Réžia:
Michael CurtizKamera:
Ernest HallerHudba:
Max SteinerHrajú:
Joan Crawford, Jack Carson, Zachary Scott, Eve Arden, Ann Blyth, Bruce Bennett, Lee Patrick, Moroni Olsen, Veda Ann Borg, Jo Ann Marlowe, George Tobias (viac)Obsahy(1)
Hlavní hrdinkou slavného snímku Michaela Curtize je žena, která se po odhalení nevěry manžela postupně mění z domácí "paničky" v emancipovanou bohatou podnikatelku. Celý svět jí může ležet u nohou a muži po ní šílí. Jedinou její slabinou je nekritická láska k rozmazlené a marnivé dceři Vedě, zvláště když mladší dcerka umře na zápal plic. Tato láska přivede Mildred na pokraj zkázy, právě tak jako její milenec a pozdější manžel Monte. Osudový vztah matky k dceři je silnější než veškeré vztahy k mužům. Dokáže pro ni obětovat část svého života, možná i celý. Klasický ženský film "noir", pohybující se na rozhraní psychologického rodinného melodramatu a thrilleru, byl velkou příležitosti pro Joan Crawfordovou, která zde předvádí jeden ze svých nejlepších hereckých výkonů a právem získala za tuto roli Oscara. V roli Vedy zazářila mladá Ann Blythová. Film z roku 1945 si vysloužil dalších pět oscarových nominací. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (81)
Michael Curtiz natočil vo svojej dobe snímku, ktorá snáď prvá ukázala v kinematografii emancipáciu ako dôkaz sily ženskej duše a odvahy ísť si za svojim snom. Popritom predstavuje Mildred ako osobnosť so svojimi kvalitami a slabinami, čiže ju predstavuje ako psychologicky prepracovanú postavu. Mildred je žena, ktorá je silnejšia a úspešnejšia ako muži v jej okolí, čo musela byť na svoju dobu prevratná inovácia vo filmovom priemysle. Jedinou slabinou filmu je podľa mňa jeho skratkovitosť, viac by téme slušalo seriálové spracovanie. ()
Nezvyklý noir (vracení se do minulosti, voice over, vražda, chiaroscuro), který jde v rozkladu harmonické rodiny tak daleko, že proti sobě staví dceru (femme fatale) a matku, která se provinila svou snahou dosáhnout amerického snu na vlastní pěst. Sdělení je jasné a stejně jako u jiných noir filmů k osobám něžného pohlaví nepříliš milostivé: během války opuštěné ženy by měly přestat blbnout a vrátit ke svým mužům. Oproti Cainově předloze není akcentován sociální rozměr Mildrediny situace – děj byl z období hospodářské krize přesunut do 40. let a spíše než ženu beznadějnou představuje ženu dravou, ženu vamp, u které jsme po většinu vyprávění na pochybách, zda spáchala, či nespáchala vraždu, jež film otevírá. Rozuzlení nemění nic na tom, kdo je vinný, nýbrž pouze, čím se kdo provinil. Tradiční noirová nezvratnost výchozího stavu je dvakrát podtržena. Náš soucit film nežádá, melodramatická idylka je v něm vždy jenom zdánlivá a vyztužená postranními zájmy, přesto můžeme Mildred Pierce, ženský film noir, brát jako ukázku neuchopitelnosti tohoto žánru (žánru?) poválečné americké kinematografie. 80% Zajímavé komentáře: Adrian, Radek99 ()
Co má dělat žena v domácnosti, když už není spokojena se svým životem? Postačí jen odchod manžela, nebo to může být jen začátek cesty za úspěchem, kýženou svobodou a samostatností? A co když je tím hnacím motorem především touha zajistit svým dětem vše, po čem touží? A nezaplatí za to vše hlavní hrdinka až příliš vysokou daň? Hollywoodský velkofilm oceněný Oscarem nabízí velmi pohnuté okamžiky ze života jedné nebojácné a odvážné ženy, která si jde za vším, co chce, a vše má vydřené. Jenže její dcera chce pokud možno stále více. Výtečné herecké výkony, stejně jako napínavý děj činí z tohoto filmu vskutku impozantní a nezapomenutelný po všech směrech bezchybný a dokonalý zážitek. [10. Noir Film Festival 2022] ()
Tahle Veda, to je bída. Komplikovaný příběh, plný shod a rozchodů, o ženě, která nebyla s to repektovat jeden ze základních přírodních zákonů, který rodičům (jak zvířecím, tak lidským) stanoví časovou dodbu, ve které se mají/musejí rozejít se svými potomky. A po které se pak stávají (nebo také nestávají) rovnoprávnými partnery. Film o Mildred Pierceové, která hodlala obětovat nejen sebe a svého manžela, ale i vše ostatní, aby si získala věčnou přízeň své dcery, psychicky narušené (absencí sociálního, potažmo rodiného cítění, není zřejmě pouze důsledkem špatné výchovy) Vedy Pierceové, je vypointován na špičku nože, a závěrečná katarze je sice koncem filmu, nikoli však koncem příběhu. Pozn. 1: Onou hrotící špičkou nože je vztah Pierceových k degenerovanému šlechtici Monte Beragonovi. Pozn. 2: Joan Crawfordová získala za svojí roli "Academy Award" pro nejlepší herečku; scéna je podrobně popsána ve filmové biografii její adoptivní dcery Christine. Pozn. 3: Nevím do jaké míry byla použita práce na scénáři od Williama Faulknera, nicméně je zde výrazně cítit. Pozn. 4: Možná buďme rádi, že neznáme všechny rozpory Michaela Curtize s Joan Crawfordovou, alespoň ve filmu byly uhlazeny. ()
Výtečný film, nápaditě variující základní noirový vztah hlavního hrdiny a femme fatale. Hrdinou je tentokrát matka a její osudovou ženou vlastní zkažená dcera. Výborní herci (Mildred sebou nechá nechutně zametat, ale díky výkonu Joan Crawford ji vlastně i chápete), úžasná kamera (práce se stíny jednotlivých postav je fantastická) a nominace do mé soukromé noirové top 10 zaručena. ()
Reklama