Réžia:
Franklin J. SchaffnerKamera:
Leon ShamroyHudba:
Jerry GoldsmithHrajú:
Charlton Heston, Roddy McDowall, Kim Hunter, Maurice Evans, James Whitmore, Linda Harrison, Robert Gunner, Lou Wagner, Woodrow Parfrey, Jeff Burton (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Někde ve vesmíru přece musí být něco, co je lepší než člověk. Když se Charlton Heston a a další dva astronauti proberou z hluboké hybernace, zjistí, že jejich kosmická loď je zničena. Při útěku zjistí, že přistáli na planetě, na které žijí inteligentní opice. Heston je odchycen a uvězněn ve městě - zbytek posádky a později i několik opic se mu samozřejmě snaží pomoci z vězení uprchnout. To se nakonec podaří a všichni jsou volní, aby ale v samém závěru všichni zjistili strašnou věc... (Magic Box)
(viac)Recenzie (787)
i po letech je tento film geniální. Nechci hanit podobu se součastnějším ztvárněním planety opic, ale tohle je proste bezvadný film. ()
Upřímně řečeno, vadil mi jeden logický lapsus, 2000 let by na takový posun, jak geologicky, tak evolučně, byly dost úsměvné, ale to je asi jediná hnidopišská poznámka. Jinak hloubka, napětí, atmosféra, skvělá Goldsmithova hudba a navzdory faktu, že se jedná o půl století (!!!) starý snímek stále výborná podívaná, která má až na detaily naprosto vše. A ač jsem závěr viděl mockrát parodovaný jinde, ještě než jsem sám snímek shlédl (takže jsem věděl, kam to celé spěje), i tak byl závěr velmi působivý. Ergo i když se odprostím od kultovního statusu klasiky, stejně volím 90%. ()
Klasika postapokalyptického žánru. Od děje, přes myšlenku až ke kostýmům naprosto skvělé. ()
Výborná filmárčina aj po päťdesiatich rokoch. A ak ešte niekto ani po toľkom čase nepozná pointu, tak do toho, zážitok nezabudnuteľný ()
Jo, tak to byl hit pro desetiletého kluka. Jak jsem ty vopice nenáviděl ! ()
Námet veľmi dobrý , zaujímavý o osude ľudstva, ktorý sa svojou chamtivosťou a honbou za majetkom nakoniec vykynoži a vládu nad zemou prevezmú opice a ľudia sú len zvieratá , ktoré sú lovene a vystavované v zoo alebo vypreparované v múzeu. Herecké výkony nie sú nejako okúzľujúce , ale ani nie podradné. Je to klasika ale pre mňa, len 3* ()
O logice v některých scénách by se dalo diskutovat. Ale legendární konec s nestárnoucím poselstvím, dva šimpanzí sympaťáci (Kim Hunterová a Roddy McDowall) a masky Johna Chamberse to vytáhnou na plný počet. ()
Musím přiznat že ze začátku mě to až tak moc nebavilo. Putování na planetě bylo docela dlouhé. Ale vzápětí jsem to pochopil. Perfektně to buduje atmosféru a divák se vžije do pocitů Taylora a jeho dvou spolustroskotanců. Od doby co se objeví první inteligentní opice, je napětí a drama téměř po celou dobu na vysoké hranici a vrcholí hned několikrát (postřelení, zajmutí, ztráta hlasu, první psané vzkazy, pokus o útěk, první rozmluva, soud a tak dále). Uznávám že dnes jsou tyto masky už trochu zastaralé, ale stále se na to pěkně kouká (na rozdíl od některých nezáměrně naprosto ohyzdných masek nebo někdy otřesným CGI). Kulisy, herci, scénář, nemám snad nic co bych vytknul. Výborný film pěkně natočený s nějakou myšlenkou. Dnes se už takovéhle filmy téměř netočí. ()
Námět konfrontující kreacionismus a náboženský fundamentalismus byl v šedesátých letech jistě mnohem provokativnější než dnes, nicméně stále nutí k přemýšlení, což není u sci-fi vždy samozřejmost. Bohužel ale musím říct, že to nezestárlo úplně nejlépe, zvlášť budeme-li srovnávat s jiným slavným vědeckofantastickým filmem z téhož roku s herci v maskách opic. Což je vlastně trochu paradoxní, vzhledem k tomu, že Planeta opic je daleko více dobrodružným filmem a v podstatě vůbec se nezabývá technologickým vývojem. Ale i tak je to pořád dobrý film se závěrečnou scénou natolik ikonickou, že mu člověk rád promine kdeco. ()
Geniální a dodnes nejlepší film z celé franšízy Planety opic. Životní role Charltona Hestona, oceňované masky, zajímavé kulisy a krásná hudba. Tento film stál u zrodu celého sci-fi žánru a rozhodně by ho měl vidět úplně každý. *90%* ()
Film, který nikdy nezestárne a nepřestane ve vás vyvolávat, zvláštní myšlenky a mrazení v zádech ani po 100 shlédnutích. ()
...víceméně celá série stojí za to, ale zde začínáme sledovat boj přistavivšího kosmonauta Taylora na neznámé planetě, osídlenou primitivními, avšak dominantními opicemi nad lidmi, se kterými je zacházeno stejně, jako lidstvo zachází se zvířaty na planetě Zemi... není to žádný, zelený film, je to poznání. Poznání vlastní nevyhnutelné lidské budoucnosti.... závěrečná scéna je memento filmové historie... jedna z nejikonečtějších scén, která se nám může vybavit při slovech "tak jsme to dokázali. K čertu!!! soundtrack je slabej,snad jen stojí za zmínku "Main title" a "Hunt"... ovšem poznáte je při prvních sekundách... ať žije Cézar!!! ()
Nečakane temne, dobrodružné sci-fi. V tej dobe revolučne. Trať už klasika .Skvelý Charlton Heston. Veľmi slušný dej. Pozerateľne aj v súčasnosti. Nemá to ani hluché miesta. Hudba veľmi intenzívna, po celý čas. Cele to pôsobilo barbarský. finále jedno z najpamatnejsich, Damm YOU …..85% ()
Nedávno jsem se k "Planetě opic" zas jednou vrátil: podle osvědčeného vlastního návodu jsem si pustil jen úvodní půlhodinu a po ní posledních pár minut. V této úpravě mě film ani tentokrát nezklamal. ()
Nic lepšího "opičího" už nikdy nebylo natočeno....trochu, ale jen trochu se k tomu blíží "Do nitra planety opic" .... ()
Všechno už k této fantastické klasice bylo řečeno. Já jsem byl osobně na místech, kde to natáčeli. Jasných 100% bez kompromisů. ()
Francouzskej spisovatel Pierre Boulle (20. 2. 1912 – 30. 1. 1994) napsal celou řadu románů a některý z nich jsem i čet, například „Malajská kariéra“ (Le Sacrilège malais) z roku 1951 nebo „Most přes řeku Kwai“ (Le Pont de la rivière Kwaï) z roku 1952. Je rovněž autorem knihy „La Planète des singes“, která ve Francii vyšla 17. května 1963. A tenhle román byl vydán poprvý v češtině 2. července 1970 v nakladatelství Československý spisovatel s titulem „Planeta opic“. Čet jsem ho a musím konstatovat, že začátek i konec románu jsou dosti odlišný od jeho filmový verze. Navíc, ZÁVĚR TÝHLE KNIHY JE MNOHEM VÍCE DĚSIVĚJŠÍ A NEUVĚŘITELNĚ ŠOKUJÍCÍ OPROTI FILMU. Ti, co román „Planeta opic“ četli, vědí, o čem to tady píšu, že? Dá se tedy konstatovat, že tento americkej FILM BYL POUZE INSPIROVÁN STEJNOJMENNÝM ROMÁNEM. Celý drama začíná tím, že vesmírná loď má technickou závadu a havaruje do jezera na neznámý planetě. Posádku, která byla palubním počítačem probuzena z hibernace, tvoří: George Taylor (herec Charlton Heston), Dodge (herec Jeff Burton) a Landon (herec Robert Gunner). Kosmonauti odhadují, že nechtěně přistáli v systému Bellatrix v Orionu, 300 světelných let od jejich domovské Sluneční soustavy. Než trojice astronautů opustila potápějící se plavidlo, přečetla si na lodním chronometru současný datum: 25. listopadu 3978 – dva tisíce šest let po svém odletu v roce 1972. Pak si jdou zaplavat a mezitím jejich oblečení ukradnou němí primitivní lidé. Krátce nato ozbrojené gorily zaútočí na kukuřičné pole, kde lidé sbírají potravu. Taylor je postřelen do krku, když je spolu s ostatními zajat. Dodge je zabit a Landon v chaosu upadne do bezvědomí. Všichni živí jsou gorilami odvedeni do Opičího města (Ape City). Taylor postupně zjišťuje, že na týhle planetě vládnou opice, který jsou rozděleny do společenskejch kast: šimpanzi, orangutani a gorily. A lidé žijí v divoký přírodě a neumí mluvit, proto jsou jejich nadvládou právě opice, který jsou celkem inteligentní a navíc hovořit umí. Časem Taylor zahlídne svýho vesmírnýho kolegu Landona, kterýnu však opice provedly lobotomii a není schopen komunikovat. Setkává se s různejma opicema, například Dr. Cornelius (herec Roddy McDowall), Dr. Zira (herečka Kim Hunter) nebo Dr. Zaius (herec Maurice Evans). Taylor je držen ve vězení, v němž jsou i další lidé – ti však neumí mluvit. Do jeho vězeňský klece je dána žena se jménem Nova (herečka Linda Harrison), s níž se může dorozumívat jen rukama a nohama. Cornelius a Zira umožní oběma útěk z vězení a Taylor a Nova se vydají do Zakázaný zóny (Forbidden Zone), kam opice nesmí. Když tak spolu kráčí po písčitý pláži, moře šumí a Taylor najde v kamenný jeskyni u moře artefakty jako zubní protézy, brýle, srdeční chlopeň nebo mluvící lidskou panenku. Taylor a Nova pak jedou po pobřeží na koni. V samotným závěru filmu zahlédne Taylor z písku vykukovat zbytek Sochy svobody (Statue of Liberty) a v ten moment mu to všechno dojde: tato údajně cizí planeta je ve skutečnosti Zemí, ještě dlouho po apokalyptický jaderný válce. V tu chvíli klečí na písčitým pobřeží a křičí: „Oh my God. I'm back. I'm home. All the time, it was... We finally really did it. You Maniacs! You blew it up! Ah, damn you! God damn you all to hell! (Ach můj bože. Jsem zpátky. Jsem doma. Celou tu dobu to bylo ... Konečně se nám to opravdu povedlo. Vy maniaci! Vyhodili jste to do vzduchu! Ah, k čertu s vámi! Bůh vás všechny zatrať!). Tohle vesmírný drama je nejlepším počinem ze všech deseti celovečerních filmů na téma „opic“, pokud počítáme i zatím poslední opičí příspěvek „Království Planeta opic“ (Kingdom of the Planet of the Apes) s českou premiérou 9. května 2024. Snímek „Planet of the Apes“ se stopáží 112 minut natočil americkej režisér, producent a herec Franklin J. Schaffner (30. 5. 1920 – 2. 7. 1989), jehož jméno zdobí pohyblivý obrázky jako třeba „Motýlek“ (1973) nebo „Hoši z Brazílie“ (1978). Celosvětová premiéra americkýho dramatu „Planet of the Apes“ se uskutečnila 8. února 1968 v New Yorku. Do československejch kin snímek „Planeta opic“ vstoupil v premiéře 14. července 1970. () (menej) (viac)
Třetí hvězda za těžkotonážní sentiment. Jinak je to z dnešního pohledu docela směšné. ()
Geniálna a nadčasová klasika s vynikajúcou hudbou Goldsmitha a masky ktoré boli na tú dobu vynikajúce. Zároveň nastavuje zrkadlo spoločnosti(stačí si miesto opíc predstaviť ľudí). ()
Planeta opic je na povrchu už zestárlé sci-fi, které svými tehdejšími kostýmy je lehce pro smích, na druhou stranu to je také promyšlený film, který počáteční výsměch sklízí ze stolu a konečný zvrat vysvětluje vše. Během prvních deseti minut jsem byl filmu otevřený, bohužel však jsem se nemohl ubránit dojmu, že je to všechno až moc hloupé. Lidé putují vesmírem a někde v roce 3000 dorazí na planetu podobné Zemi. Tato planeta je posetá pouštěmi, lesy, džunglemi či vodními plochami, stejně jako Země, plus tu je dýchatelná atmosféra. Na této planetě však žijí mluvící opic, které se projíždějí na koních, mluví anglicky a používají střelné zbraně silně se podobajícím těm lidským. Celé toto sledování tohoto světa je prostě přitroublé, ale nezkušený divák, jako já, to sleduje a hledá v tom to, co film dělá tak ikonickým. Ono, tím, že je film tak starý, tak jsem si při něm jenom říkal, že je to starý film, měli malý rozpočet, a proto si nedovolili prořídit něco futuristického či něco, co by se od té lidské společnosti trochu lišilo. Naprosto jsem ignoroval tyto dílčí detaily v domnění, že to tehdy kvůli penězům a tehdejší době nešlo, a proto to vypadá tak hloupé. Jenže ono to všechno bylo úmyslné a já si uvědomil, jaký idiot jsem byl, že jsem si to všechno neuvědomil. Doslova a do písmene do očí bijící vysvětlení všeho je přesto tak neviditelné. V průběhu sledování filmu jsem měl pocit, že je to poměrně dobré sci-fi a že v té době bylo daleko lepší, prostě už zestárlo. Jenomže jak přišel zvrat, tak veškeré námitky, které jsem k filmu ve spojitosti s worldbuildingem a idejí, že lidé v budoucnosti bojují na jiné planetě s opicemi, měl, tak byly pryč. Neříkám, že je to dokonalé sci-fi, přece jen mu drtivou kritiku odpustíte až s příchodem zvratu, což je na jednu stranu dobře, ale i lehce chyba. Film se drží lepšího průměru a každou minutou se to zlepšuje, bohužel však divák sleduje poměrně dobrý film a až na konci tento film vyskočí o level víš, a divák si uvědomí, že to špatný film není. Sice tu vychvaluji pouze a jen zvrat, který všechno zachránil, ale on i ten příběh filmu není k zahození´. Ano, může se to zdát všechno už moc staré a k smíchu, ale třeba scéna ze soudní síně patří mezi nejlepší části filmu. Člověk tu nemá žádné práva a vše, co řekne, je otočeno proti němu, což můžeme trošku vidět i dnes. Jednotlivé dialogy, kde už jde do tuhého a řeší se tu osud našeho hrdiny, tak jsou zajímavé, ale vše vyvrcholí až ten dokonalý zvrat, který film povyšuje. Děj je sám o sobě celkem dobrý potažmo i dialogy, ale vše stojí na tom zvratu, který, jak říkám, vše vyzdvihuje a bez něj by to byl pouze celkem dobrý film. Na druhou stranu příběh je konzistentní a dokáže stát sám o sobě, akorát ten zvrat tomu dává to, co příběh zpětně nakopne. Přesuneme se k hereckým výkonům, kde asi jediná chvála pochopitelně půjde Charletonovi Hestovi, který tu dokázal předvést beznadějného a agresivního člověka, který se z planety za každou cenu musí dostat. Z technické stránky se vrhneme na výpravu, kde musím tvůrce pochválit za občasně pěkné scenérie. Kamera tu je místy kvalitní a zaujme. To samé platí i o hudbě s tou výjimkou, že je po celou dobu velmi dobrá a ne jen výjimečně. Chvála musí jít i maskám, kde se maskéři opravdu vyřádili a toho Oscara si zasloužili. Vím, dnes už tyt masky vypadají směšně, zvlášť když by se dnes použilo cgi, které by vykouzlilo daleko lepší výsledek. Jenže tenkrát bylo cgi v plenkách a maskéři tuto pozici zastávali místo nich. Na tu dobu se jedná o opravdu kvalitní práci maskérů, kterou chválím. Celkově se jedná o ikonické sci-fi, které se v průběhu reflektuje, jako „jen“ dobré sci-fi, které však s příchodem zvratu vše objasňuje a většina mé kritika šla s tímto zvratem pryč. Btw se podle mého názoru jedná o jeden z nejlepších filmových zvratů historie. Známka: 8/10 () (menej) (viac)
Reklama