Réžia:
Franco ZeffirelliScenár:
Franco ZeffirelliKamera:
David WatkinHrajú:
Anna Paquin, Charlotte Gainsbourg, Fiona Shaw, John Wood, Geraldine Chaplin, Nic Knight, Joan Plowright, Joséphine Serre, Billie Whitelaw, William Hurt (viac)Obsahy(1)
Klasický romantický príbeh, v ktorom sa mladá a nevinná opatrovateľka zaľúbi do svojho pána z aristokratických spoločenských vrstiev. Napätie a intrigy, ktoré obklopujú zaľúbencov, im bránia prežívať lásku bez zábran a konvencií vtedajšej spoločnosti. Jana Eyrová je sirota, ktorá žije v opatere jej tety, pani Reedovej. Po tom, čo musí desať rokov znášať jej útlak a izoláciu, ju pošlú do internátnej školy pre dievčatá v Lowoode. Tu Jana postupne dospieva, fyzicky i mentálne, a napokon sa ako osemnásťročná stane učiteľkou. Prihlási sa na miesto guvernantky a dostane sa do domu v Thornfielde k pani Fairfaxovej. Tu sa zamiluje do pána Rochestera - ktorý je aristokrat - a ktorý jej lásku opätuje. Triedne rozdiely ich však rozdeľujú - tak ako tajomstvo, ktoré Rochester skrýva ... (RTVS)
(viac)Recenzie (146)
Ořezáno až na kost(i), -ty následně zpopelněny a popel z nich do urny uložen a naředěn vodou. Ta vylita. Z toho co zbylo na dně urny uhněten film, který osnovu předlohy zachoval, leč k podstatě příběhu se ani nepřiblížil. ()
Výborné drama , které mě dostalo od samého začátku.Skvěle napsaný scénář. Dobře vybraný herci a hlavně si film zachoval napětí a osobité kouzlo.Jsem velice ráda , že Janu Eyrovou vydali též na DVD. ()
Kromě slušně podaného začátku jen hloupá červená knihovna s nepohlednou hlavní postavou. P.S: Vím, že je to podle literární klasiky a že má být ošklivá, ale co. Není každý den posvícení. ()
Po výpravné stránce je to velmi zdařilý film, nadprůměrně kvalitní. Jane Eyre (Charlotte Gainsbourg a jako malá Anna Paquin) je hrdinkou ženské romantické pohádkové literatury 19. století, kdy žena i přes těžké překážky a úklady ke štěstí přijde, navrch k bohatství a šťastné rodině. Ano v dětství byla terčem ústrků, ale to je zde jen okrajové téma. V dospělosti pak na prvním místě svého působení vychovatelky potkává svého budoucího vyvoleného: majitele panství cynického Edwarda Rochestera (William Hurt). A neuvěřitelnosti a zvraty pomalu vyplouvají na povrch: pán domu se zamiluje do umělecky nadané vychovatelky, která city samozřejmě opětuje, i když ve ctihodné důstojnosti tehdejších mravů. je odmítnuta bohatá a pohledná nevěsta, objevuje se ukrytá manželka pána panství, kterou byl nucen si rodiči v mládí vzít za svoji choť, odmítání, zbohatnutí Jane, které odkáže její zámožný strýček veškerý majetek, oslepnutí pána, znovushledání, obnovení zraku a šťastné soužití, kdy oba lidé konečně dosáhli toho, co v životě chtěli. Z dalších rolí: správkyně Rochesterova panství paní Fairfax (Joan Plowright), zlá teta Reed (Fiona Shaw), která nakonec na smrtelné posteli odhalí Jane pravdu o jejím bohatém strýci, despotický provozovatel dívčího internátu pan Brocklehurst (John Wood), stejně tvrdá vychovatelka slečna Scatcherd (Geraldine Chaplin), přívětivá vychovatelka slečna Temple (Amanda Root), vychovávaná svěřenkyně Adele (Josephine Serre), bohatá a urozená zájemkyně o pánovu ruku Blanche Ingram (Elle Macpherson), šílená Bertha (Maria Schneider), ukrytá pánova manželka, či její bratr Richard Mason z Jamajky (Edward de Souza). Tvůrci telenovel mají zajisté svou inspiraci v romantické literatuře 19. století. Zde to má alespoň háv uměleckého dramatu. ()
Zeffirelli toto umí. Nejlepší zpracování tohoto románu, co jsem zatím viděla. ()
Z děvčátka - poupátka, rostoucího na povel, pod dohledem nejednoho přísného zahradníka. Sama slečna vychovatelka s pletí labutě. Sličná duše panství svobodného ducha. Růže panenská. Planoucí, pnoucí se, v lásce rozvitá. V jejím okvětí tajemství ukrytá. ()
Az na poslabsie audiovizualne spracovanie, je tato adaptacia Jany Eyrovej v podstate ekvivalentna tej novsej z 2011 roku. ()
Snažím se pokud možno neporovnávat filmové příběhy s jejich knižními předlohami (v těch řídkých případech, kdy je znám), ale tentokrát mi prostě nic jiného nezbývá. Nezáleží na tom, že moje představy o osobnosti hlavní hrdinky splňovala Jana Eyrová jen v dětském věku (o panu Rochesterovi raději vůbec nehovořím). Jde čistě o příběh. Jakmile malá Jana dospěla, byl postupně víc a víc osekávaný a zjednodušovaný, až z něj nakonec nezbylo prakticky nic, co by stálo za zmínku. Zůstala jen podprůměrná romantika s hezkými záběry kamery a s několika citáty z knížky Charlotte Brontëové, které díky nepovedenému zpracování námětu ztratily hlubší význam. ()
Zdarilé a citlivé spracovanie známeho románu s presvedčivými hereckými výkonmi a s akurátnou stopážou, čím sa hluché miesta skresávajú na minimum. Aj keď záver bol trochu uponáhľaný. Oceňujem hlavne zjav herečky v hl. úlohe, kedže Bronteová ju popisuje vo svojej knihe ako nie príliš peknú a v iných prevedeniach to väčšinou nebýva. ()
Ani kdyby me predavkovali estrogenem , privazali do kresla, roztahli ocni vicka a nutili me se divat na tento film neuronil by slzu nez z palicich se cocek, nenasli by emoci nez nenavist. .......A to ani kdyby me dali pred plazmovou televizi. ()
Velmi dobře a poutavě natočená adaptace knihy Charlotte Brönteové o dívence, která musí bojovat s osudem, jenž není vždy ten nejlehčí. Mně osobně se sice moc nelíbila hlavní představitelka, to ale vůbec nic nemění na tom, že tato adaptace patří k těm povedeným. Hudba: Claudio Capponi & Alessio Vlad ()
Nečíst předlohu jsem nadšená na nejvyšší míru, ale nedokážu se ubránit srovnání s knihou a v neposlední řadě též s jinými adaptacemi, kdy je pochopitelné, že krátký film nemůže nahradit několika hodinový seriál. Proto mi tam mnoho věcí chybělo a některé pasáže mi přišly dost okrájené, ale člověk to u filmu asi musí pochopit. ()
Charlotte Gainsbourg Eyrová působí ve své roli trochu tajemně a ve výsledku se pohybuje jako ryba ve vodě v roli "jeptišky" stejně jako v těle nymfomanky. ()
Byla doba, kdy Jana Eyrová bydlela jen v mé představivosti a měla jsem docela jasnou představu o jejích způsobech vystupování i vzhledu. Filmové podoby oblíbené knížky ovlivnily mou představu a některé se k ní velmi přiblížily. Osobně váhám, zda je lepší Samantha Morton nebo Charlotte Gainsbourg (zaujala mě i Jana 2006, ale srdcem jsem k ní nepřilnula jako k těmto dvoum). Zeffirelli měl neobyčejně šťastnou ruku při výběru ústřední hrdinky a to jak v jejím dětském vtělení v Anně Paquinové, tak v ztělesněném vnitřním půvabu Jany Eyrové dospělé, které Gainsbourgová dala neobyčejnou oduševnělost, která se zračí v každém pohybu, její vnitřní krása je magnetická a zjemňuje asketickou, vážnou tvář předčasně dospělé dívky. Zeffirelli nám poskytuje dostlova obrazové hody. Každý záběr je poezie a propracovaný dokonale barevně vyvážený obraz. Interiéry skvostné. Kostými přesné. Taky nám nabízí poměrně značnou část filmu věnovanou období dětství, ale těžko odolat když má k dispozici Annu Paquinovou jako malou Janu, má úžasnou Helene a úžasnou Amandu Root jako slečnu Templovou a Geraldine Chaplinovou jako její protiobraz. Lowoodská škola má nezvykle projasněné vyznění, kdy nezobrazuje jen tyranii učitelů, ale ukazuje i sílu s světlo, které tam Jana objevila právě díky slečně Templové. Navíc při změnách, které Zeffirelli dělá, mě k velké potěše nezapomíná na osudy dětí v Lowoodské škole. Nechává laskavou slečnu Templovou strážit jejich blaho a ani Jana Eyrová na ně nezapomíná a když nenadále zbohatne nedělí se pouze s rodinou bratrance, ale chce dát peníze právě i Lowoodské škole. Líbí se mi i že Jana v den svatby vzpomíná na nepřítomnou Adélu a je jí líto, že byla poslána do školy, líbí se mi, že o Adéle mluví Jana v závěru stejným dechem jako o svých dětech. Při posledním shlédnutí jsem ocenila i některé chytré zkratky, které tam Zeffirelli udělal. Pokud jde o zpodobnění pana Rochestera. Podle mého je těžké říci, zda někdy je tato důležitá, ale velmi komplikovaná postava zpodobněna naprosto. Jeho jde interpretovat různými způsoby a každý z herců, který se této ujal k tomu přistoupil jinak. Osobně mě nejvíc lahodí pojetí Daltona, ale nemohu zatratit ani ostatní. Osobně mě potěšil i tento smutný, rozčarovaný muž, jehož pojetí bylo jemné, smutné a sarkastické. Hurtův Rochester mi připadá také nejlaskavější, což se mi moc líbilo. Vedlejší postavy jsou obsazeny luxusně. Z filmového hlediska splňuje právě tato adaptace předsatvu filmových hodů, kdy jsou mi servírovány skvělé kamerové scény, dokonale volená hudba, dotažené herecké kreace. Čtěnář chce více a nechce zkratku a chce tam tu a tu svou oblíbenou scénu, ale přesto nemohu jinak. Oblíbený režisér si hraje s mým oblíbeným příběhem a umí. Krása, poezie a laskavost dominuje tomuto zpracování. ()
Čím víckrát to vidím, tím víc mi přijde, že mezi hlavními představiteli to nejiskří tak moc, jak by mělo. Připadá mi, že si stále drží jakýsi odstup, i když jsou zrovna v tolik očekávaném objetí. Myslím, že začátek v sirotčinci je až příliš dlouhý na úkor zkráceného a zjednodušeného konce. Přesto se mi film velmi líbí, je to dosti zdařilé zpracování knihy. A já si teda nemůžu pomoct, ale pan Rochester dle mého není vůbec ošklivý. Právě naopak mi přijde jako přitažlivý a charismatický muž. ()
Oškliví herci v ošklivě zpracovaném filmu. Nejlepší část je první - v sirotčinci, následný "příběh" je jedna velká slátanina... Herectvím se nám to tady taky nijak extra neblýská... Začátek doporučuju, ale shlédnout kvůli tomu celý film, to by bylo za trest. Nejlépe po dvaceti minutách vypnout! ()
Romantické, nepřekrášlené, trochu i napínavé a tajemné × opět jen pohádka. Tento film, ač jsem ho tak čekala, nebyl podobný filmům "od J. Austenové". Tvrdá výchova sirotka, jak se z ledové dívky stala žena plná citů. Zajímavá byla zápletka s dcerou, nedcerou a manželkou zavřenou ve věži, to vyvrcholení jsem nečekala. Film byl pný citů, ať už vyřčených či nevyslovených. A šťastný happyend - bez toho by to nešlo. ()
Príjemný príbeh o "zakázanej láske" ktorá si však aj tak našla cestičku....:)Film vhodný (okrem iných) pre romantické a polo-romantické duše....:D ()
Charlotte Gainsbourg je tak něžná a éterická, že to snad víc nejde. Těch pět hvězd je za ní. 90%. ()
Milé, sympatické a příjemné zpracování slavné knižní předlohy. Jana je tak škaredá, až je pěkná (a ať si kdo chce co che říká, myslím si, že vyložená kráska by do role nezapadla), pan Rochester je taky vystižen na výbornou a nádherné anglické exteriéry se také hodně povedly. Jen se na ději opravdu hodně projevilo to, že tvůrci potřebovali film zkrátit, protože některé pasáže jsou opravdu hrubě zestručněny. ()
Reklama