Réžia:
Steven SpielbergScenár:
Tony KushnerKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrajú:
Daniel Day-Lewis, Sally Field, Joseph Gordon-Levitt, Tommy Lee Jones, John Hawkes, Hal Holbrook, James Spader, Tim Blake Nelson, Bruce McGill, Joseph Cross (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
Není-li špatné otroctví, pak není špatné nic. Film Lincoln Stevena Spielberga popisuje období posledních čtyř měsíců života největšího amerického prezidenta Abrahama Lincolna. Odhaluje nejriskantnější a nejodvážnější rozhodnutí amerického vůdce v době, kdy se vyostřuje otázka otroctví a zemí zmítá válka. Silné lidské drama se odehrává na jejím konci. Lincoln může konflikt ukončit, ale rozhodne se hrát vyšší politickou hru, kterou je snaha zrušit otroctví. Sám sobě musí zodpovědět, zda za ni další promarněné životy stojí. V ten hvězdný okamžik dějin musí Lincoln využít veškerý talent, odvahu a morální sílu. Musí učinit rozhodnutí, díky němuž se stane legendou. Postava Abrahama Lincolna odnepaměti osciluje mezi mýtem a historickou postavou. Stále zaměstnává představivost veřejnosti, dnes snad ještě víc než kdy jindy. Možná protože se stal globálním symbolem uvážlivého nakládání s mocí... Film vznikl podle scénáře nositele Pulitzerovy ceny Tonyho Kushnera, dalšími klíčovými hráči jsou Steven Spielberg a představitel titulní role Daniel Day-Lewis. Příběh proniká k jádru Lincolnových posledních úspěchů. Znázorňuje muže plného paradoxů: baviče a vážného muže, hravého vypravěče a nelítostného politického hráče, prozíravého vůdce a zranitelného otce, který v nejtemnější hodině svého národa, kdy si doba žádá od všech to nejlepší, předčí všechna očekávání... „Odjakživa jsem chtěl vyprávět Lincolnův příběh. Je jednou z nejvíce strhujících postav historie i mého života,“ říká Spielberg. „Vzpomínám si, že když jsem ve čtyřech nebo pěti letech poprvé uviděl Lincolnův památník, velikost té sochy na židli mě vyděsila, ale když jsem šel blíž, uchvátila mě její tvář. Na ten okamžik nikdy nezapomenu. Přiměla mě o tom muži, sedícím na židli vysoko nade mnou, začít přemýšlet.“ Čím víc se toho Spielberg během svého života o Lincolnovi dozvěděl, tím víc vzrůstal jeho obdiv a touha vzdát hold této výjimečné osobnosti, její příběh si nesmíte nechat ujít ani vy. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (745)
Rozumím tomu, proč už teď tento film miluje a obdivuje celá Amerika, toto je téma, které se je jí přímo dotýká a jedná se o obrovský zlomový bod americké historie, název tohoto filmu pravděpodobně uslyšíme i příští měsíc na Oscarech, tipuji však, že u nás takový úspěch film slavit nebude. Technicky bez chyby, nechybí velké proslovy a prohlášení, ani lehký patos, který k tématu už zkrátka patří, Daniel Day-Lewis exceluje, každý už asi ví, že je to Pan herec, herecky ale exceluje celé obsazení. Já vlastně filmu nemůžu vytknout jednu jedinou věc, je přesně takový, jaký být chce, dostala jsem přesně to, co jsem čekala, jen jsem doufala v něco navíc a to navíc jsem ve filmu bohužel nenašla. Sledovala jsem řemeslně skvěle odvedenou práci, ale za celé dvě a půl hodiny ve mně film nedokázal vyvolat jednu jakoukoliv emoci a vím, že už si film nikdy znovu nepustím. ()
Nie. Koľko filmov o Lincolnovi musím vidieť, aby som dostal ucelený pohľad nielen o jeho osobe, atentáte, ale i jeho smrti či pátraní po jeho vrahoch? Vyše dvoch hodín vykecávame o 13-tom dodatku ústavy a Lincolnovej smrti Spielberg venoval 2 minúty!? Neveril som tomu, čo vidím. Od Spielberga som čakal komplexný portrét osobnosti od A po Z, no dostal som iba neuveriteľne ukecanú politickú prestrelku na tému zrušenia otrokárstva - 13. dodatku...Mnoho viet i celé dialógy zaznely opakovane niekoľkokrát, dookola a dookola to isté - 13. dodatok, musí to v snemovni prejsť, musíme ich presvedčiť, je to správne atď...Film by potreboval občas odbočiť od politiky, aj keď pri postave politika to až tak nejde, ale aspoň to bojové pole, atentát, niečím dej vygradovať, zdramatizovať a vytiahnuť diváka z tej nekonečnej politickej debaty. Nechcem tému zrušenia otrokárstva nijako zľahčovať, ale kto to má počúvať 2 a pol hodiny? Ako lekcia z dejepisu rozšíri obzory, ako film jednoducho neuspokojí. U mňa priemer. Demokrati, republikáni, či iná politická háveď nech si hviezdu pripočíta. 60%. ()
Dlhé roky pripravovaný projekt režisérskeho mága sa u nás nestretol s jednoznačne kladným prijatím a je to škoda. Bravúrny herecký koncert Daniela Day Lewisa (nahradil Liama Neesona) ukazuje parlament ako to najdivokejšie miesto v Amerike aj napriek tomu, že za jeho dverami vrcholí občianska vojna. A zopár ľudí, ktorí túžia po spravodlivosti, sa musia prispôsobiť, aby dokázali zmeniť dejiny a dokázať, že všetci ľudia (teda muži) sú si rovní. A nezáleží pri tom na farbe pleti. Držiteľ dvoch Oscarov a ďalších 10 nominácií sa vám bude páčiť tým viac, čím lepšie poznáte americké dejiny. 9/10 ()
Nuda, nuda, plky, nuda, podplácení, nuda, nuda, kýbl plků, Tommy Lee Jones, plky, nuda, vlastenecké plky, hlasování, nuda, plky, závěr. Krásnej film. Děkuji pane Špílberk 40% PS: Za co dostal jindy skvělý Daniel Day-Lewis Oscara opravdu nechápu. ()
Obrázok Daniela Day-Lewisa ako Lincolna sa nachádza vo výkladovom slovníku pod slovami charizma, skutočné herectvo a majster remesla. (10.1.2014) (28.7.2018) (12.8.2024) "No offense, but Mr. Seward's banished the very mention of your name, he won't even let us use fifty-cent pieces 'cause they got your face on 'em." ()
Daniel Day-Lewis vtlačil svojej postave konskú dávku charizmy. Ten z nej vyžaruje a osvetľuje temnotu vojnovej doby. Lincoln pôsobí ľudsky ako uveriteľný zástupca obyčajného človeka. Ľahko zhrbený a situáciou viditeľne unavený prezident s cylindrom a typicky zarastenou tvárou navštevuje zranených, hrá sa so synom alebo zvyšuje hlas pri debatách. Vždy je na čo sa pozerať. Hlavne jeho dlhé vety a prednesy bez jediného strihu sa krásne počúvajú. Vizuálna stránka chce zapôsobiť a podtrhnúť herecké výkony. Pri rozhovoroch či prejavoch je kamera neposedná. Buď sa kolíše zo strany na stranu, alebo pomaly nabieha na hovorcu. Vyvoláva a umocňuje pocit nepokoja. Frontálne jazdy vzbudzujú dôležitosť prejavu, ktorý nezaprie určitú mieru patriotizmu. Lincoln je dramatickou hrou o jednom míľniku americkej histórie. Značne priamočiary príbeh neohromuje. Vyhotovenie a spracovanie až na pár výnimiek neoslní. Spielberg tak nakrútil iba zaujímavú lekciu dejepisu. Navyše dosť človeka nahnevá úplné vystrihnutie vraždy v opere na ktorú človek čaká ako na ihlách. ()
Nuda, nuda, nuda....dost jsem litoval, že jsem při výběru filmu vybral zrovna tento. Tak nezáživný film, plný zajímavých herců, výpravy...... jsem dlouho neviděl. Raději bych shlédl dokument, který by se snažil přiblížit okolnosti podepsání 13. článku ústavy. Dle mého názoru to chtělo rozbít nějakou vedlejší linií, např. retrospektivou života Lincolna, jeho mládí, dospívání, proč se tak zaobíral otázkou otroctví, co ho k tomu vedlo, jaké měl zážitky, jací byli jeho rodiče apod. Ve filmu vidíme Lincolna už ve stáří, víme o co se snaží, ale abychom znali jeho motivaci a dozvěděli se o této velké postavě historie víc - to mi chybělo hodně. ()
Problém filmu Lincoln je, že divák, který si předtím o filmu nic nezjišťoval (což není vždy ku prospěchu) neví co čekat. Někdo si představuje životopisný film, jiný hlavně válku Severu proti Jihu, další může očekávat rekonstrukci atentátu ve Fordově divadle. Ti všichni musí být během sledování mírně zklamáni, protože film je spíše konverzační drama o prosazování dodatku k třináctému článku ústavy USA, který řešil do té doby nemyslitelné zrušení otroctví a to i v nejednom státě unie. Řečeno jinak, sledujete-li každou neděli Moravce a k tomu záznamy jednání z parlamentu a senátu, pak je to film přesně pro vás. Leckdo se na svobodném severu přikláněl k tomu, aby černí na jihu byli svobodní, ale má se jim pak dát i právo volit? A co když si jej získají? To pak budou volit i černé ženy? Co se vlastně stane až černošská menšina svobodu? Můžeme sledovat Lincolna, který se jednak snaží prosadit ukončení války, ale zároveň chce prosadit i zrušení otroctví. Chybí mu dvacet hlasů ve sněmovně a tak se i on sám či lépe řečeno jeho team musí uchýlit k uplácení a nabízení lukrativních postů :-) Jak je vidět tak svět se od roku 1865 mnoho nezměnil... Lincoln je ztvárněn Day-Lewisem skvěle. Má charizma a z očí mu přímo čiší energie. Sám nevím proč, ale tento velký muž amerických a vlastně celosvětových dějin mne vždy spíše vzezřením děsil. Snad za to mohly ty ostře řezané rysy, husté vlasy, bradka a vůbec celá ta vychrtlá postava upnutá do pláště s vysokým cilindrem působí strašidelně jak z viktoriánského hororu. Ten dojem jsem měl i tohoto filmu. Spielberg asi natočit přesně to co chtěl natočit. Problém je, že na diváka, který se moc neorientuje v reáliích tehdejší doby (zvláště pro obyvatele Evropy) je tam těch historickcýh jmen (dnes povětšinou divákovi neznámých) až moc. Ale jsem rád, že jsem to viděl. Takhle se tvořila historie a dějiny svobody. Abraham Lincoln skutečně patří věčnosti. Dávám tři hlasy za poctivé filmařské řemeslo. * * * ()
Akademická nuda??!! Zotročte mě, ale ten, kdo tohle tvrdí, prostě nemá příliš zdání o tom, kam až se může rozpínat genialita filmového vyprávění. Lincoln je 150 minut dlouhý, převážně konverzační a interiérový monument, který diváka navzdory jeho znalosti dějinného vyústění pohltí doslova bez jediného škobrtnutí či záchvěvu tvůrčí neobezřetnosti. Příběh, kde není jediná scéna či replika, která by zásadně neposouvala titulní politickou linii nebo nesentimentálně prohlubovala linii osobní a rodinou, jež se následně logicky odráží v rozhodnutích a vývoji té politické. Už se těším, až si to pustím znovu (a znovu), abych si všímavěji vychutnal ten už na první dobrou patrný vyrovnaný rytmus, s jakým se linie střídají, překrývají a doplňují, to vtipné prolínání sukcesivních událostí nebo důmyslné přecházení mezi scénami, které jedna k druhé bez výjimky kompozičně i kontinuálně pasují jako tečka na konec věty. A nemluvě o skvostných hrátkách s osvětlením a pozicemi kamery, o emocích, které umí vyvolat jen chytré zacházení se střihem a směrem vyprávění, a konečně o hereckých výkonech absolutně všech, kdo se před kamerou vystřídali. Lincoln mě přesvědčil o dvou věcech - že Abraham Lincoln byl jednou z největších postav 19. století (samozřejmě i s přihlédnutím k nesporné glorifikaci ze strany filmu) a že Steven Spielberg je největším hollywoodským režisérem všech dob. ()
Profesorský Spielberg. Američani tečou radostí, nejradši by na Lincolna naházeli všechno, co je ze zlata a má podstavec, já si ale říkám, že stejně jako i ten nejkrásnější zlatý retrívr má také každý profesor studený čumák. Abraham si takový poctivý film jakožto jeden z mnoha odkazů na svoje zásluhy určitě zaslouží, Štefan by ho ale měl posadit na Válečného koně a honem rychle poslat pryč od červeného koberce. ()
Dve hodiny pekne natočenej nudy. To som teda fakt nečakal. Kostýmy, herci a dobová atmosféra je fajn, ale toto nieje ten Spielberg, ktorý nám servíruje pekné zábery a dobrý príbeh. Príbeh v podstate nie je zlý, ale strašne rozťahaný a nudný a popri tom príbehu, keď už vás nepresvedčí ani Daniel Day-Lewis ako Lincoln, ktorý je ak mám pravdu povedať nudný, tak už to snáď môžte pretočiť rovno na posledných dvadsať minút, ktoré sú asi najzaujímavejšie s celého filmu a kde je aj dosť nevýrazného Johna Williamsa trochu počuť. Lewis ako Lincoln to zahral dobre, ale jeho postava si len ťažko nájde k divákovi cestu. Na všetko čo sme u Spielberga zvyknutý sa tu nachádza len vo veľmi malom množstve a jediné, čo stojí za to sú len občas dobré dialógy a záver filmu. 40% - 2* ()
Perfektně natočené drama plně výborných herců, dialogů, nádherné kamery a Williamsovy klasicky perfektní hudby. Spielberg téměř v plné síle ()
Parádní, i když lehce komornější historický snímek s klasickou spielbergovskou sentimentalitou, kterou tak milujeme. Některé může štvát to očišťování politických praktik za účelem vyššího dobra, jiné zas všechny ty Lincolnovy historky, další zas budou nadávat na nedostatek akce, ale já jsem byla z těhle 150 minut dějepisu o jednom z nejdůležitějších momentů historie Spojených států amerických nadšená. Víc takových filmů, mistře! ()
Dobová atmosféra je vynikajúca, herci bezchybní a vzhľadom na tému je Lincoln prekvapivo len veľmi mierne sentimentálny. Za ostatných 10 rokov určite Spielbergov najodvážnejší (a najmenej senilný) film. Lincoln však zásadným spôsobom vyžaduje znalosť historických detailov (podobné spracovanie nedávnych udalostí by nebolo také "nudné", lebo zachytiť kontext by bolo oveľa jednoduchšie). Udalosti sú ale neamerickému divákovi dosť vzdialené. Výsledok je tak pomerne úmornou prehliadkou historického múzea, ktoré je síce celkom zaujímavé, ale v štvrtej miestnosti už návštevník stráca prehľad o tom, čo sa deje. ()
Ako blesk z čistého neba natočil master a velikán filmu Steven Spielberg jeden zo svojich najlepších filmov v dobe, keď to už od neho nikto nečakal. Dá sa v tom nájsť určitá symbolika, že sme mohli vidieť už dve verzie a dva pohľady na život veľkého muža dvoch veľkých režisérov v čiernobielej podobe, zatiaľ čo Spielbergov uhol nie je čiernobiely ani trochu, a má to svoje opodstatnenie. Tak ako sa v prvých scénach ocitá divák a brodí v blate, pote a krvi národa zmietaného (znížim sa k použitiu klišé) bratovražednou vojnou, zostáva v nej po celý čas, aj keď sa dej prenáša za zavreté dvere honosných salónov, kuloárov a Oválnej pracovne. Spielberg predstavuje citlivý portrét muža, vodcu, ktorý je populárny medzi ľudom a nenávidený medzi politikmi, ktorý dokáže národ viesť, ktorý je spravodlivý a robí vždy to, čo je podľa neho najsprávnejšie - tým však idealizácia "hrdinu národa" končí a začínajú sa pochyby. Ako človek vedomý si svojej zodpovednosti sa dokáže postaviť čelom tomu, čo sa pokladá za zákon, a zmiesť ho zo stola často pomocou pochybných metód, ktoré naštrbujú dôveru v jeho nepoškvrnenosť. Dostáva tým zabrať nielen jeho postava, stvárnená prirodzeným a ľudským herectvom Daniel Day-Lewisa, ale hlavne divák, ktorý sám stojí pred voľbou, čo považuje za legálne, a čo za nutné, keďže tieto dva pojmy sú často v opozícii. Problémom môže byť pre niekoho skôr záber filmu, teda posledné mesiace Lincolnovej vlády, kedy bol, metaforicky povedané, navonok pevnou skalou, o ktorú sa rozbíjajú vysoké vlny a zvnútra malou bárkou na rozbúrenom mori, ktorej neustále hrozí prevrhnutie. Pod tlakom si zachováva chladnú hlavu a je využitý aj ako jeden z prvkov spielbergovského nadhľadu, alebo lepšie povedané striedmeho humoru, najmä pri rozprávaní historiek a niektorých odľahčujúcich scénach. I tak je to film ťažký, ktorý rozhodne nie je pre každého a divák by si mal dva razy premyslieť, či sa do toho chce skutočne pustiť. Odmenou pozornému a trpezlivému bude úžasné spracovanie záverečnej kapitoly osudu jedného z najslávnejších amerických prezidentov, umocnený famóznym hereckým koncertom Daniel Day-Lewisa a Tommy Lee Jonesa so skvelou hudbou a výpravou, na ktorý sa len tak nezabúda. Byť toto posledný Spielbergov film, bol by to úžasný filmársky epitaf a odkaz budúcim generáciám. 95% ()
Tak jsem krátce po sobě shlédl dva filmy hájící práva barevných na pojem "občan tmavé barvy pleti" a ne lakonicky "negr" (Tarantinův Django a Lincoln). Škoda, že tyhle dva filmy nevznikly dřív, určitě by jednou dostaly Nobelovku. Takže až v roce 2012 Špilberk zfilmoval své vlhké sny. Ale tak bezkrevně a nezáživně, až jsem si připadal jako na akademické přednášce, hlava i víčka mi vypověděly službu a plnily zákony gravitace. Dvou a půlhodinová konverzačka, v níž zprvu exceluje Day-Lewis, ale po 50minutách stále stejného výrazu začně nudit. Ačkoli jsem měl dojem, že vidím vizážově skutečného Lincolna! Úžasná podoba. Neznaje historii, asi by se mi na film dívalo líp. ()
Tak tímhle u mě Spielberg nepochodil 150 minutové drama, které se táhne svěžím, ale bohužel hodně nudným tempem. Atmosféra doby je dobrá, ale i přesto jde snímek hodně mimo můj vkus. Stejně jako většina filmů, které jsou tvořené pro Oscary, což Lincoln bohužel je.. 4/10 = 47% ()
Absolutně nadčasový snímek, který je v současném kontextu mnohem důležitější, než by se na první pohled zdálo. Je to samozřejmě politická záležitost o snaze prsadit jeden z nejdůležitějších ústavních dodatků v dějinách Spojených států. Ale také jde o skvělý náhled do myslí odpůrců tohoto dodatku o zrušení otroctví. Odpůrci v jednom kuse házeli falešnými konsekvencemi typu "dáme jim svobodu a za chvíli budou chtít volební právo, budou chtít smíšená manželství, povede to k volebnímu právu žen..." Z takových řečí se mi chtělo blít. Mluvit o dokonalé řemeslné preciznosti, skvělých hereckých výkonech atd. by bylo nošením sov do Athén. Fantastické dílo. ()
Možná je trochu zavádějící samotný název, který slibuje komplexní snímek osobnosti, když ve skutečnosti jde o krátký úsek Lincolnova života z konce války Severu proti Jihu a sporu o zrušení otroctví. Nicméně je to výtečná filmařina nesnažící se za každou cenu blýskat, ale spíše se poklonit před idolem režiséra. Pro amerického diváka, který k tématu má bližší vztah a více mu také říká přehršle jmen, která se ve filmu vyskytují, ale nám neříkají víc, než co nám o nich napsali do scénáře, je to asi o poznání větší pochutnání. ()
Spielbergu, prosím, vzpamatuj se! Já vím, že máš zřejmě naprosto nezkrotný pocit povinnosti točit historické megabijáky, ale toto se může líbit jen Amíkům, a to mám ještě strach, že ne všecky to nebude taky otřesně nudit. Pro non-USA citizens vyloženě očistec. Použijte Wikipedii, ušetříte dvě hodiny... 50% ()
Reklama