Réžia:
Irwin WinklerKamera:
Jack N. GreenHudba:
Mark IshamHrajú:
Sandra Bullock, Jeremy Northam, Dennis Miller, Diane Baker, Wendy Gazelle, Ken Howard, Ray McKinnon, Daniel Schorr, L. Scott Caldwell, Robert Gossett (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Pre samotárku Angelu Bennettovú (Sandra Bullocková) tvorí počítač celý svet. Živí sa ako špecialistka na počítačové víry, so svetom komunikuje iba s pomocou počítača a jediných priateľov má na internete. Pre odletom na dovolenku do Mexika dostane od programátora Dalea (Ray McKinnon) disketu s nezvyčajným programom. S jeho pomocou je možné dostať sa k akýmkoľvek tajným záznamom. A od tejto chvíle sa Angelin život mení na nočnú moru.
Náhodný príťažlivý muž z pláže, Jack Devlin (Jeremy Northam), je v skutočnosti nájomný vrah, ako čoskoro zistí. Jeho úlohou je zabiť ju a získať disketu. Angele sa síce podarí uniknúť, keď sa však vráti z nemocnice, zistí, že prestala existovať.Jej kreditnú kartu zrušili, rezervácia v hoteli neexistuje, pretože už vraj z Mexika odletela, jej dom vysťahovali a predali, lebo sa vraj odsťahovala. Podľa záznamov v policajnej databáze je Ruth Marksová, obvinení z celého radu priestupkov a zločinov.
Aj keď ju prenasleduje polícia aj zabijak Devlin, podarí sa Angele zistiť, že za všetkým sú počítačoví teroristi Pretoriáni. Tých riadi mocný Jeff Gregg, majiteľ firmy Cathedral Software dodávajúcej zabezpečovacie systémy, ktoré obsahujú program umožňujúci Greggovi preniknúť do akéhokoľvek systému. Aj keď každého, kto sa Angele pokúsi pomôcť, Devlin zabije, Angela sa nevzdáva a ďalej bojuje o svoj život a ukradnutú identitu. Podarí sa jej vkradnúť do budovy Cathedral Software a nahrá usvedčujúce dôkazy.
Devlin s jej nepravou dvojníčkou ju dostihnú na počítačovom veľtrhu, jej sa však podarí spojiť cez počítač s FBI a v poslednej chvíli zmanipuluje všetko tak, aby zabijak sám neúmyselne na klávesnici inicioval zničenie Gregg Systems, a teda pretoriánskeho systému. Devlin zahynie pri bitke s Angelou. Vďaka nej je celý podvod odhalený, ale Angele stačí, že má späť svoje meno a môže sa starať o chorú matku (Diane Bakerová).
(TV Dajto)
Videá (1)
Recenzie (270)
Pokud jeden můj kamarád z vysoké školy nenávidí Cameron Diaz, tak já to mám podobné se Sandrou Bullock. Například zlatý plešoun za Zrození šampiona byl totálním přehmatem, páč tahle star jen roky variuje to, co jsme u ní už viděli, jen občas krapet změní žánr. Tentokrát coby lovkyně počítačových virů odhalila něco, co neměla. Za trest ji virtuálně smažou, takže se jí zhroutí život. Ve výsledku nejde o úplně pitomou zápletku, jen provedení tápe, dnes už samozřejmě vše vypadá úsměvně, ale tehdy to byl solidní strašák. I slušný hit. ()
Sandra Bullock a její počítačové eskapády - to je to jediné, na čem tenhle film stojí a to je bohužel velká chyba. Bullock je nepřesvědčivá a jednoduše není dobrá herečka (nebo alespoň tady ne) a počítačová problematika sama o sobě je tady řešena skutečně interesantně pitomým způsobem. Nejen že mnoho provedených operací je prakticky nemožných (jak může během několika kliknutí spustit protipožární systém ve špičkově zařízeném mrakodrapu ? Jak může na výstavě počítačů poslat mail na centrálu FBI ?), ale i způsob jakým jsou prováděny je maximálně neuvěřitelný. Jedinou variantu vidím v tom, že v době vzniku nebyla technologie počítačů ani zdaleka tak rozšířená (myšleno prostá domácnost), tudíž se dalo tak nějak oblbnout diváky. Bohužel dnes to jaksi nefunguje. ()
Takový normální thriller, kdy se situace hlavního hrdiny zdá místy totálně beznadějná. Jen je to v podání rozkošné Sandry Bullock a to se cení. Už v roce 2003 tu někdo psal, že film působí po deseti letech místy nechtěně vtipně. Po další dekádě je to stejné, ale myslím, že moc zhoršit už se to nemohlo. Mazání souborů by ale v reálnější podobě nepůsobilo takovým osvobozujícím dojmem. ()
Film z dětství pamatuji jako jeden z prvních filmů se "silnou ženskou hrdinkou", takže do jisté míry definoval moje předpoklady a očekávání v tomto poli a dnes tedy vyvolává jednak nostalgické vzpomínky na čas malin nezralých a zároveň i na urputnou práci ve snaze takovou sbírku klišé vytěsnit z paměti. Dál mám v poznámkách napsaných několik "nejvíc děsivých/nejsmutnějších" věcí, o kterých bych se chtěla zmínit. První je ta, že za dvacet let, co od vzniku filmu uběhlo, se to s postavením ženských postav v blockbusterech neposunulo nijak výrazně k lepšímu. Další je žánrová nevyhraněnost. Dnes film působí jako fantasy komedie odehrávající se v alternativním vesmíru, což je dané množstvím technologického pokroku, který se mezi tím udál. Ale myslím si, že i v době svého vzniku musel film víc působit spíš jako alegorie/podobenství thriller-krimi-drama. Velké množství prostoduchosti v logice příběhu totiž příliš nedovoluje navodit pocit reálnosti a strachu "může-se-to-stát-i-vám". Je to spíš abstraktní pohádka o boji s větrnými mlýny, o tom, že opravdové větrné mlýny jsou lidé kolem nás, a o nemožnosti autentických osobních činů mezi takovými lidmi. Škoda, že film trochu víc neakcentuje to, co mi dnes přijde jako nejsilnější moment Sítě. Ne to, jak někdo během pár vteřin přepíše druhému člověku život tak, že se zdá být někým jiným. Ani ne úplně to, že lidé, kteří ty údaje z obrazovek předčítají, nad nimi žádným způsobem nepochybují (Tady ve filmu jsou to policisté a lidé v nemocnici. Chápu frustraci hlavní hrdinky, která ví, že fakta jsou ve skutečnosti jiná, ale vykonavatelé svých profesí se musí spoléhat na své nástroje, ať už jdou digitální nebo ne.) Ale to, že lidé v reálném světě si fakta, která jsou jim předkládána, nedávají do kontextu s tím, co znají ze včerejška a předvčerejška... Takhle funguje mediální masáž (na mysl se krade 1984) a modelovou situaci v Síti představuje scéna z kanceláří Katedrály končící požárním poplachem, kdy kolegové a sekuriťáci na falešnou Angelu mluví jejím křestním jménem a vtipkují s ní a vůbec s ní jednají, jako by tam opravdu pracovala roky a přitom ji tam vidí asi třetí den a je to úplně jiný člověk, než by měl být. Já vím, že to je pravděpodobně jenom další chyba v nelogickém scénáři, ale když už to tam takhle je, tak to člověka zkrátka nutí takovou věc nějak interpretovat. Už tam opravdu chybí jenom scéna, ve které by přišla za svou matkou do jejího pečovatelského domu, který často a pravidelně navštěvovala posledních několik let, a tamní personál by s chováním typickým pro postavy ze skečů Monty Python policii řekl, že ji nepoznávají. Místo toho dostáváme v závěru informaci, že děsivý démon neměl žádnou identitu a tak se mu podařilo i po smrti vymknout systému, a také vtípek se symbolem pí, který je stejně úsměvný jako děsivý; zkrátka naše civilizace je odsouzena k zániku. ()
Kvalitní thriller režiséra Irwina Winklera se sympatickými hereckými výkony a ucházející zápletkou. Tak takhle bych to napsal v roce 1995. A dnes? Roztomile ujetá bejkovina se zápletkou, při níž musí počítačový mágové dostávat hromadně infarkty;). Ten nápad je skoro až dobrý, ale v polovině devadesátých let působí jeho rozpracování jako neslýchaný výsměch. Jinak slušný. ()
Galéria (35)
Fotka © 1995 Columbia Pictures
![Sieť - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/411/159411030_b034a6.jpg)
Zaujímavosti (11)
- Natáčelo se od 5. ledna do 10. dubna 1995 v Kalifornii, D.C. a ve Španělsku. (Varan)
- Počítač při vyhledávání výrazu Preatorian vypíše IP adresu ve tvaru 75.748.86.91, avšak maximální možné číslo existující v IP adrese je 255. (Rekpet)
- Operační systém, který používá Angela, je MAC OS 7. (HappySmile)
Reklama