Réžia:
Mel GibsonKamera:
Dean SemlerHudba:
James HornerHrajú:
Rudy Youngblood, Dalia Hernández, María Isabel Díaz Lago, Raoul Max Trujillo, Rodolfo Palacios, Fernando Hernandez, Gerardo Taracena, Iazua Larios (viac)Obsahy(1)
Velkolepý projekt Mela Gibsona vypráví o starobylé říši Mayů a jejím zániku. Původ této kultury, její moudrý život a náhlá destrukce, je dosud opředena mnohými tajemstvími. Jde o vůbec první filmové zpracování této neobjasněné záhady. Hlavní hrdina Jaguáří tlapa se vydává na zběsilý útěk ze zajetí, aby zachránil nejen svůj život, ale i milovanou rodinu... Uznávaný, přesto nebo právě proto aférami obklopený, světoznámý režisér, scenárista, herec a producent v jedné osobě Mel Gibson při natáčení Apocalypta opět riskoval. Pro zvýšení autenticity se po celý film mluví neznámou řečí, původním mayským jazykem Yucatec, podobně jako v Umučení Krista. Na filmu se podíleli špičkoví tvůrci, jako je kameraman Dean Semler, držitel Oscara za film Tanec s vlky/Dances with Wolves (režie Kevin Costner), střihač John Wright a hudební skladatel James Horner (Titanic/Titanic, režie James Cameron). Výpravu filmu měl na starosti Oscarem několikrát oceněný Tom Sanders. Snímek Apocalypto byl již mimo jiné nominován na cenu BAFTA v kategorii nejlepší neanglicky mluvený film. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (1 108)
Tak si k poznatku, že Gibson režisér bývá povětšinou historický a krvavý dělám další čárku a stavím k němu hypotézu: "Čím má Gibson k dispozici méně historických pramenů, tím horší zápletky a dialogy do nich vymýšlí." Chce se mi ironicky glosovat: "Snad nejlépe by si vedl při zpracování látky s bohatou audiovizuální dokumentací," ale raději se vrátím k filmu. Apocalypto je mi sympatické tím, že si za prostředí zvolilo málo filmařsky prozkoumané území předkolumbovské Ameriky, navíc za časů úpadku mayské civilizace. Mnoho se o těch dobách neví, trocha fantazie přijde k užitku. Gibson ji však skrblí. Když tvoří dějiště, daří se mu (nebo jeho maskérům, castingu, architektům, výtvarníkům?) vykreslit obraz poutavý, snad i autentický (leč to neumím posoudit). Když tvoří děj, snad záměrně jej plácá ze schemat. Abych film vnímal víceméně pozitivně, jako hlavní téma tohoto filmu musím vidět člověka, který je vytržen ze svého každodenního bytí, aby byl unesen a odvlečen na nepochopitelné místo, nepochopitelnými lidmi, ze nepochopitelným účelem, který v sobě bude nejspíš obsahovat nepochopitelnou smrt. Ohromení z toho všeho a hrůza je mnohdy přítomna, zvláště v "městských" scénách. Následují SPOILERY. Smrt hlavního hrdiny by byla logickým výustěním, je jedno zda při rituálu nebo až po něm. Snad i úprk od té hrůzy by dokázal završit děj pro mě upokojujícím způsobem. Jenže Apocalypto obohacuje tuto možnost o motiv návratu k milující ženě, která navíc potřebuje zachránit! Rek z ní čerpá morální sílu! Ne zbytečná, ale přebytečná, škodlivá postava. Stějně jako druhá půle, která není než ramboidní likvidací záporáků. Každý musí sejít ze světa jiným způsobem! Závěrečná konfrontace s křesťany působí nejednoznačně. Přišli zničit po právu krvelačné Maye, nahradí jedno zlo druhé, nebo to snad bude ještě horší? Zajímavé možnosti, ale ona trojjakost výkladu nepramení ze scénáristického umu, ale mlčení, nedostatku informací. KONEC SPOILERŮ. Slabé ***. ()
Hyperakčná indiánka, ktorá ani chvíľu nenudí - ak máte pri sebe popcorn. Hlbší myšlienkový rozmer je iba umelo našróbovaný, čo spolu so samoúčelným násilím film podkopáva. Apocalypto mohlo byť buď výborným rodinným filmom alebo skvelou existenciálnou drámou, zatiaľ čo takto sa brutalitou vyhýba detskému divákovi a tematickou plytkosťou dospelému. Navyše, vizuálna stránka pôsobí kvôli množstvu záberov z digitálnej kamery lacne. Dynamika a strih sú super, no s filtrami sa dalo pohrať viacej, čo by pomohlo výslednej tvári filmu. Tej tvári, ktorá robí z Umučenia Krista audio-vizuálny skvost. Apocalypto je vzrušujúci zážitok, no po pár dňoch sa zneho stáva zabudnuteľná fraška, ktorá minula svoj cieľ. ()
Kdo chce psa a Gibsona bít, hůl a dějepisnou příručku si najde. Mě Apocalypto uchvátilo a historické zasazení je pro mě jen kulisa naroubovaná na příběh o dechberoucím útěku z cesty na smrt, krásná story o strachu utopeném ve vodě, z které povstal hrdý Jaguar Paw, aby posbíral kousky svých kořenů. Řeči jsou na nic, je to třeba vidět, kéž si to užijete jako já. ()
Gibson si po pitomoučkém Umučení Krista napravil reputaci. I Apocalypto je sice neuvěřitelně jednoduché, přímočaré a očesané o vedlejší zápletky, ale mezi domorodci to lze akceptovat mnohem spíš než při interpretaci života a (hlavně) smrti Ježíše Krista. Ústřední hrdina je sympatický stejně jako celé pojetí filmu ve stylu instinktivní naháněčky dvou znesvářených stran. Bohužel příběh by šlo doopravdy shrnout do jedné věty (aneb cesta tam a zase zpátky), přičemž mě z něj vytrhávala spousta bezdějových a přesto klišovitých pasáží (zajetí a "deportace"), po mém soudu nevhodně nastrkávaná digitální kamera a celkový pocit, že se vlastně o moc nehraje, protože už po dvaceti minutách filmu tušíte, jak to celé dopadne. Gibson sice neřekne, "že všechna voda nakonec steče dolů a Stázina si vezme Kubu za manžela," ale jeho archetypální vypravěčství to ze sebe vyzařuje samo po celou natahovanou stopáž. ()
Oscar 3 nominace: Masky, Zvuk, Střih zvuku ()
Osobité dílo osobitého tvůrce. Na Melu Gibsonovi se mi líbí to, že navzdory novinářským výrokům o "sadistovi Gibsonovi" si on stále jede podle svého, na všechny kritiky kašle a drží si tvůrčí svobodu. Ani tady se nebrání zobrazování násilí, ale na rozdíl od Umučení Krista je zde v mezích snesitelnosti (asi jako bitevní scény ve Statečném srdci), scéna dvojího obětního vyříznutí srdce je poměrně decentně snímána a její mediální kritika je zcela od věci - pokud vyprávím příběh z doby pozdní Mayské říše, bylo by podivné tuhle zcela běžně praktikovanou činnost opomenout. Když pominu Gibsonovy lehké narážky na manipulaci davu a zobrazení dekadence společnosti - průvodního jevu úpadku velkých říší, hledat zde nějaký myšlenkový přesah je zcela zbytečné a nesmyslné. Celý film je stavěn jako takové starobylé vyprávění lovců někde u ohně, kteří se s typickou mužskou ješitností předhánějí v tom, kde koho zabili, komu utekli či koho zachránili. V tomhle ohledu je film naprosto skvělý a absenci myšlenky fakt neřeším :o) Navíc Gibsonova režie je nápaditá, maskování a ozdoby protagonistů a vizuál scény z mayské metropole je pak triumfem filmového uměleckého designu. Mel opět nezklamal a nadále pro mě zůstává svěžím průvanem v zatuchlé hollywoodské áčkové produkci :o) ()
Bijte mě, tlučte mě, nemějte mě rádi, ale bohužel tohle není to, co bych čekala od dobrého filmu. Hvězdička za kameru, druhá za výtvarné ztvárnění a masky... Z Apocalypta naprosto neskutečně čiší snaha tvůrců o monumentálnost, důležitou výpověď, poselství a kdovíco ještě. Bohužel film se bere moc vážně na to, abych v něm cokoliv mohla brát jako nadsázku (úmyslně úsměvnou úvodní scénu s tapířími orgány nepočítám), jenže v některých okamžicích jsem se musela smát, jak byl děj neskutečně naivní. Naopak slovo "nechutnost" pro mě získalo nový rozměr - už hodně dlouho, jestli vůbec někdy, se mi nestalo, abych při sledování filmu odvracela oči. Snahou tvůrců by mělo být připoutat divákův pohled k plátnu, ne ho syrovým zobrazením všeho možného odpudit (gepard trhající obličej na kusy, krev stříkající z mozku pod čerstvě odštíplou lebeční kostí, bijící srdce vyřízlé zaživa atd. atd.). Všechnu čest maskérům, odvedli výbornou práci, jenže dívat se na ní už zas tak příjemné není, a to vydržím hodně... K dobru snímku musím ještě přiznat, že jsem se, přes značnou stopáž, vlastně ani trochu nenudila. A jednou jsem si dokonce řekla, jak je v té džungli vlastně krásně a jak je to hezky natočené (záběry u vodopádu, když zrovna nikdo nebyl na maděru), jenže většinu času vás nenapadne na něco takového vůbec myslet, protože maso a krev přebije naprosto všechno. ()
Banda polonahých, pomalovaných lidí s nepřehlédnutelnými kusy dřeva zaraženými v nosech či ústech pobíhá po jihoamerickém pralese. To má být jako co? Jako film? No, zásluhou nesmyslného použití digitální kamery Apocalypto spíš připomíná dražší rekonstrukci BBC, ze které někdo zapomněl vystřihnout ty nejdrastičtější záběry. Jenže rekonstrukci čeho? Dějiny mayské civilizace jistě nejsou tak fádní a nesestávají z dlouhatánské šňůry všelijak brutálních způsobů zabití (prosil bych rychlou dekapitaci). Proč, proč si Mel Gibson vybral (pravděpodobně fiktivní) příběh o cestě tam a zase zpátky? Má to být příběh rodinný, milostný, pouze akční? Jaké nese poselství, co se nám snaží sdělit? Možná nic, možná vůbec nic a jenom provokuje. Možná má jít o ekologickou agitku, o apel na všechny civilizaci poskvrněné jedince: „vraťme se do lesů, splyňme s přírodou!“. Proč by jinak ti „hodní“ žili uprostřed pralesa, v naprosté harmonii, a ti „zlí“ stavěli mohutné kamenné potvory, snad předchůdce pozdějších mrakodrapů? Jakoukoliv myšlenku či snahu o ní bohužel/bohudík přebíjí syrová, nekompromisní akce, jediná to náplň druhé hodiny filmu. Líbila se mi, nepopírám. Líbila se mi natolik, aby zazdila rozhořčení nad kompletní uměleckou impotencí? Snad v některých momentech. 70% Zajímavé komentáře: Lima, RAiken, Madison, mm13, Diamant, curunir, Martinius, Trinculo, Alojs ()
Po Statečném srdci jsme byli připraveni částečně, po Umučení Krista úplně. Tady skoro vůbec nevadí, že se jen běhá, bojuje, zabíjí. Nenudí to a je dobře, že se snímek po většinu času zobrazuje tohle, protože závěr se Španěly je směšný a - nadbytečný. ()
Bylo celkem příjemné slyšet v americkém velkofilmu jinou řeč než angličtinu, jinak mě ale Apocalypto zklamalo. Nezáživná přímočará story natáhnutá na zbytečně dlouhou stopáž, která mě zaujala pouze tou městskou epizodou, jež občas působila dojmem, že v ní Cameron našel inspiraci pro své Na'avi. Že by měl mít Gibson nějak zvýšené sebevědomí, co se jeho režijních kvalit týče, to si teda nemyslím. Genialitu jsem v Apocalyptu nepozoroval ani v náznaku. ()
Mám nespornou výhodu, že obsah filmu jsem si na CSFD přečetl až po shlédnutí Apocalypty. Z tohoto důvodu mě film tedy nemohl zklamat. Pochopil jsem však výtky mnohých uživatelů.Oficiální text distributora je leda tak oficiální blbost. Druhá blbost -- neoficiální, vznikne teď v podobě mého komentáře. Začátek filmu mě vůbec nechytil. Nepovažuji nic brutálního na tom, že někdo žere syrové zvířecí srdce. My jsme se naučili vařit a tak ho žereme vařené, stejně jako ledviny, játra, prasečí ocas, hovězí jazyk a další lahůdky. Ovšem National Geographic ze života přírodního národa končí s příchodem Mayů. To že jsou to Mayové jsem poznal asi až po hodině. Nikdo mě to během boje mezi nimi a přírodním kmenem a následným přesunem zajatců z přírodního kmene neřekl . Došlo mě to až ve chvíli kdy jsem spatřil jejich město a mě dobře známé stavby. V tu chvíli jsem sledoval nejkrásnější pasáž filmu. Jenže oku lahodící záběry mě Mel nedopřál na moc dlouho čímž mě nasral, protože pak se polonaháči začali honit v pralese s heslem silnější zabíjí. A silnější byl vždycky ten samej. Nepopírám, že některé záběry připoutali mou pozornost / rozběhy bojovníků proti sobě / a získali můj obdiv / hod vosím hnízdem, běžící jaguár /. Ovšem konec filmu se změnil spíše na matematiku. Vydělíme zbývající minuty do konce filmu s počtem polonaháčů s povolením zabíjet pobíhajících v pralese vyjde nám kolik je potřeba času na zabití jednoho Maye. ()
Mel možno praktizuje "drink and drive" a nadáva na Židov, ale to nič nemení na fakte, že je výborný režisér. Akonáhle si človek zvykne na digitálnu kameru, ktorá k "dobrodružnej epike" proste nepasuje, už si uvedomuje len to, ako je to famózne natočené. Príbeh je archetypálne dokonalý - je to dobrodružstvo jedného obyčajného domorodca z džungle, pre ktorého je najväčšou zábavou požieranie tapírích vajec a jediným zmyslom života nakŕmiť ženu a deti, a tohto Gibson prevláči neuveriteľnými zážitkami. My možno čakáme niečo viac, ale ten divoch z mexickej džungle spred 500 rokov nemohol zažiť nič úžasnejšie. Tlieskam práve za to, čo ostatní vytýkajú - že Gibson neriešil pád Mayov, ale že sa o túto tému len krátko, ale výdatne obtrel hlavným príbehom. Strhujúcejšie, šťavnatejšie a vzrušujúcejšie ako vypáchnuté Statočné srdce. A totálne, nátlakovo a sympaticky nehollywoodske. ()
Mel Gibson definitivně opustil mainstream a po odvážném našlápnutí svým náboženským opusem si sebejistě kráčí vlastní cestou filmových cest, nerespektujíce kritiku, diváka ani dolarové výdaje/příjmy. Jenže zatímco posledních pár hodin Ježíše Krista se umělo dotknout (byť jakýmkoliv způsobem) každého diváka bez rozdílu jakéhokoliv náboženského či společenského cítění, se sklonkem mayské civilizace je to trochu těžší. Prostinký příběh o cestě do pekla a zpět je postaven na pouhopouhém divákově vjemu audiovizuálních orgií, bez hlubší zpětné citové vazby. Pro to, aby šlo naplno vnímat hodinové (!) sprintování pralesem, musel by se Gibson v počáteční expozici více věnovat vztahům mezi postavami a ne jenom bezmyšlenkovitě vtipkovat o nepotenci jednoho z hrdinů. Taktéž forma s přibývajícími minutami ztratí dech. Sázka na digitální kameru nevyšla (na klasickém materiálu by se celek vyjímal mnohem lépe a filmověji) a Hornerova hudba je ke konci lehce monotónní. Přesto se nedá hovořit o nudě ani v nejmenším a jenom s povděkem kvitovat Gibsonovu snahu o to, aby se v Hollywoodu vyprávělo i trochu jinak. ()
Jednoduchý děj? Možná. Ale stejně jednoduše nám z dnešního pohledu připadá kdysi velmi vyvinutá mayská civilizace, natožpak život v indiánské vesnici kdesi v džungli. Jednoduchost děje je snad jediné, co by se dalo Gibsonovi vytknout, jenže podle mě je i ona režisérským záměrem. Kamera? Výtečná práce, možná by někdo mohl namítnout, že zpomalovaček bylo hodně, ale byly podle mě správně rozvrženy i použity a nesloužily jen k samoúčelnému prodloužení minutáže. Hudba? Velmi povedená a vhodně dokreslující atmosféru filmu. Herci? Neokoukané tváře předvádějí přesně to, co se od nich coby představitelů zaniklé kultury očekává, nikdo nepřehrává, nikdo výrazněji nevyčnívá ani nahoru ani dolů. Poselství? Jak již naznačuje citát v úvodu filmu, každá civilizace padne nejprve díky rozkladu uvnitř sebe sama. Rozkladu především morálnímu, jenž kolem sebe pozorujeme dnes a denně, mnohdy i sami na sobě, rozkladu, který se tolik liší od toho mayského, a přeci s ním má mnoho společného. Ano, Apocalypto se dá označit za plytké, přímočaré a samoúčelné, ale jak již píše kdosi jiný "kdo chce psa bít, hůl si vždycky najde". Podle mě je to skvělý film. ()
Překvapivě jsem se na film těšil, ohodnotil 3* a nejsem zklamaný. Mel Gibson to natočil opravdu dobře a i přesto, že hlavní hrdina vypadá jako Ronaldinho a Májové si (bohužel?) s hlavami nepřátel nekopali, mě film dokázal šokovat jednoznačným pohledem na svět. Začátek je sice vcelku nudný, ale později se film plně rozjede a nezastaví až do samého konce...a tak to má být. Režisér si musel dát opravdu velkou práci natočit něco tak neobvyklého, herce, obecně, byste ve filmu téměř nepotkali a domluvy občas byly na bodě mrazu a i přesto, že mu samotní potomci Májů pomáhali se scénářem se našli zlí jazykové, kteří film odepsali za přehnanost doby a chování Májů celkově jako národu velice vyspělého a inteligentního. Škoda jen toho, že premiéru samotného filmu Mel Gibson z původní přesul na jinou, v den premiéry se mu totiž stala ona osudná aféra, která prakticky změnila jeho život jak v Hollywoodu tak i soukromí. A kdyby jste nevěděli co to Apocalypto znamená: z řeckého překladu Nový Počátek (The New Beginning) ()
║Rozpočet $40miliónov║Tržby USA $50,866,635║Tržby Celosvetovo $120,176,751▐ Tržby za predaj DVD v USA $49,205,584 //počet predaných kusov 2,612,568║ Každým ďalším pozretím toto spočiatku nenápadné dielko len naberá na sile, Mel Gibson po režisérskej stránke dokáže vniesť do filmu také dokumentárne čaro čo vyznie ako nadmerný progres pre dnešnú takmer šablónovú produkciu bez štipky inovátorstva. Jednoznačne jeden z najzaujímavejších filmov roka 2006 a teda rok, čo pre mňa vyznie ako najbohatší na brilantne podané filmy v rôznych žánroch. Mal som šťastie vidieť to 2x v kine a už vtedy som uznanlivo prikyvoval, že Gibson je viac než na čo sa hrá, je to jeden z najvšestrannejších umelcov dnešnej doby. /videl v kine 2x: 95%/ ()
Mel Gibson se vrátil a o nic slabší než dřív. Možná jsem ho jako herce nemiloval, ale jako režiséra se perfektně trefuje do mých potřeb a chuti. Vyzvedl Máyskou říši z propadliště dějin a ukázal ji v barvách takových, jakým se vaší učitelce dějepisu na základní škole ani ve snu nezdálo. Herci působí neskutečně věrohodně a celkové uvěřitelnosti pomáhá i jazyk Yucatec, který rozhodně má své kouzlo a dokonale dokresluje atmosféru. Ze začátku nevíte co očekávat. Otec svému synu řekne poslední moudra a pak se nestačíte divit jak krvavě a drasticky (kam se hrabou Římané) dokážou Máyové vyplenit jednu malou vesnici. Od toho okamžiku sledujeme cestu skupinky přeživších do srdce říše Máyů. V tuto chvíli se na první pohled akční film mění ve velkolepou záležitost, kterou jsem dlouho neviděl. Možná je to dav lidí pod Máyskou pyramidou, možná to je ten rituál obětování zajatců pro jejich Boha a nebo možná všechno dohromady. Úchvatné představení jedné civilizace, pro kterou brzo nebude na světě místo. Od chvíle kdy hlavní postava má to velké štěstí a unikne ze spárů Máyů už nečekejte nic jiného než honičku myši s kočkou, kdy si nejste vůbec jisti kdo loví a kdo je loven. Akce střídá akci a nečekaná porce akce je kvalitní, působivá a nebojí se krve. S velkým očekáváním se těším na příští film Mela jako režiséra, protože on je jeden z posledních, kteří si točí co chtějí a já jen doufám, že mu to vydrží velmi velmi dlouho, protože se pro mě osobně z něj stává nejlepší nezávislý režisér beze strachu. ()
Scénář: Mel Gibson, Farhad Safinia .. Něčeho „většího“ prostá dějová linka, kde se o Mayské kultuře a pohnutkách, které vedly k jejímu zániku dovíme asi tolik co o objevení Jihoamerického kontinentu Evropany. Tj. nic. Pokud nemá divák nějaké povědomí o historii tohoto světadílu, ani si nemá moc co domyslet. Takhle zbývá jen skromný příběh obyvatel jedné vesnice, která je vymícena a obyvatelé jsou určeni k rituálnímu obětování. Díky vesmírnému úkazu jsou však obětování zproštěni a když se hlavnímu hrdinovy následně podaří utéct (a mohla to být i uvěřitelná honička - sice plná náhod - zvláště kdyby si Mel vynechal to první zranění šípem, protože po něm by už určitě neběžel jak Emil Zátopek, grr) a vše míří k očekávanému happyendu. Vizuálně a formálně zajímavá (ale ty více než dvě hodiny stopáže jsou i tak moc) jinak velice strohá sonda do dějin zapomenuté kultury, která i po tomto filmu zůstane dále zapomenuta. ()
Vzhledem ke zde tolik proklamované syrovosti a brutalitě bych nečekal, že si u toho všeho vyřezávání srdcí, drcení lebek a modelování zvířátek z vnitřností rozmasakrovaných degenů, budu vesele papkat Pribináček a jediný moment, u kterého se zatvářím mírně znechuceně bude ten, kdy s podivem vytáhnu z tlamy plný tvarohovýho krému kus něčího nehtu. Je sice pravdou, že se mému šestiletému synovci, se kterým jsem si udělal hezkou filmovou neděli, při vytrhávání masa z těla zvedal kufr, přesto jsem čekal něco víc. Oceňuji interesantní výpravu a Melův smysl i pro ten nejmenší detail zahrnující 315 kilogramů piercingu, stejně jako pečlivý výběr neznámých (ne)herců, (i když jsem měl pocit, že jsem tam zahlédl Honzu Krause), ale ten závěr á la terminátor skříženej s Chuckem Norrisem a řízlej Simírem Gerchánem to celý poslal do hluboký nemytý prdele. ()
Byť jsem se u posledního Gibsonova opusu o Ježíšovi neskonale nudil a jen s odporem jsem ho dokoukal do konce, na jeho příspěvek k historii Mayů jsem se docela těšil. Výsledek je někde na půl cesty. Vznikl průměrný film, který je příliš dlouhý a nudí, ale není to tak hrozné jako u Ježíše. Zajímavá vizuální stránka a několik trochu svižnějších scén vytahují film do kategorie děl, které jsou celkem zajímavé na jedno zhlédnutí, více se k nim však vracet netřeba. Hudba Jamese Hornera je také spíše jen průměrná. ()
Reklama