Réžia:
Juraj JakubiskoScenár:
Juraj JakubiskoHrajú:
Anna Friel, Karel Roden, Vincent Regan, Hans Matheson, Deana Horváthová-Jakubisková, Bolek Polívka, Jiří Mádl, Anthony Byrne, Lucie Vondráčková (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Výpravná freska znázorňujúca pomery Uhorska 16.- 17. storočia, ktorá rozpráva o legendami opradenom osude čachtickej pani Alžbety Báthoryovej. Dej filmu sa odohráva na prelome 16. a 17. storočia v bývalom Uhorsku, v čase plnom náboženských vojen, rozporov a konfliktov, vrátane vojny s agresívnymi tureckými dobyvateľmi. V tej dobe žila Alžbeta Báthoryová, ktorá patrila k jednému z najvýznamnejších uhorských šľachtických rodov. Legendy jej zabezpečili zápis v Guinessovej knihe rekordov ako najväčšej a najkrvavejšej vrahyne všetkých čias. Prípad Báthoryová je ale nejasný a mnohí historici považujú túto charakteristiku za úplne nepodloženú. Kým bola Alžbeta Báthoryová v skutočnosti? Vrahyňou, ktorá vraždila nevinné panny a kúpala sa v ich krvi, alebo pôvabnou a na svoju dobu veľmi vzdelanou ženou? Bola vinníčkou alebo obeťou vtedajších politických pomerov a temných intríg mocných, ktorí bažili po jej majetku? Vo filme Báthory manžel Alžbety Báthoryovej, František Nádasdy, bojuje vo vojnách s Turkami a ona sama dohliada na správu rozsiahlych rodových majetkov a na výchovu detí. Raz jej manžel pošle darček v podobe talianskeho maliara Merisiho Caravaggia, ktorý zostane na jej dvore niekoľko rokov. Medzi ním a osamelou ženou vznikne zvláštne puto. V tom čase sa ale nad jej hlavou začnú sťahovať zlovestné mračná, ktoré ešte viac potemnejú po smrti jej manžela. Mocná a bohatá žena musí čeliť nepriateľom, ktorí sú schopní čohokoľvek. Zvesti o šialenej vladárke, ktorá sa v snahe zastaviť starnutie kúpe v krvi nevinných panien, začínajú silnieť... Juraj Jakubisko sa vo filme Báthory pridŕža známych historických skutočností, avšak neprebádané „biele" miesta histórie vypĺňa svojou fantáziou. Tak sa do príbehu dostali aj Caravaggio, či Monteverdi - tvorca prvej opery... (STV)
(viac)Recenzie (1 304)
Asi jsem to čekal mnohem horší, takže vlastně skoro úleva, že to je jenom špatné. A hlavně nudné. ()
V intímnych, komorných momentoch pôsobivé, a hlavnými hercami veľmi dobre zahrané. Vo veľkolepých scénach ale smiešne, a peknej exteriérovej kamere sa iba ako tak darí kompenzovať lacné interiéry. Tiež si všimnite, ako sa občas tvári komparz… ehm. A keď neviem kudy kam, pretože môj príbeh nemá dramatickú kostru, rozdelím ho akože na tri fázy a tým mu dám zmysel... ehm. Proste presne taký (televíznou optikou sprznený) československý „veľkofilm“ ako sa dalo čakať. Juraj Jakubisko je pritom tak inšpiratívny a sympatický človek a umelec… Bathory je látka pre Cronenberga a nie slovenského poetického rozprávkára. ()
Neuvěřitelně směšnej film. Zmatení komparzisti, davové scény jak z nějaké televizní pohádky, srandovní kreace Srstky, Vašuta (není nad jeho úsměv pod fousy), Upíra Krejčího, Podhůrského nebo Vondráčkový a neodbytný pocit, že v těch nažehlených (a skvěle vypraných!) kostýmech nejsou dobové postavy, ale jen současní herci. A jakým způsobem nefungujou pokusy o magii a poetičnost, to se jen tak nevidí. Upřímně lituju Slováky, že si musí udělat národní událost z takového blábolu - asi jako kdybychom my pořádali zájezdy na Crash Road. ()
Český Lev 1 : Výprava + 2 nominace: Herečka HR - Anna Friel, Kamera ()
Ke konci se Thurzo ptá: „Tak co to bude, hraběnko, pat, nebo mat?“ A mě připadá, že Pat a Mat sepsali scénář, nebo ho aspoň seškrtali, protože tak zkratkovité, zmatečné vyprávění se jen tak nevidí. První půle ještě vypravěčsky obstojná, ale postupem času bylo hůře a hůře. Příběh nedokázal vtáhnout, nežil jsem divácky s hlavní postavou, její osud mi byl lhostejný a ke konci už jsem byl tak otupělý, že by mě z letargie nevytrhlo, ani kdyby vynalézaví Polívka s Mádlem sestrojili plazmovou televizi. To, čeho jsem se nejvíc obával – výprava a kamera – byly nakonec na středoevropské poměry docela ucházející, i když pravda, že ty dočista vypulírované a vyžehlené kostýmy vesničanů a Turků spíše vypadaly jako reklama na Ariel (dočista, dočista) a spadaly spíše někam do říše Troškových pohádek. 3* za výtvarno, odvahu se pustit do takového monstrprojektu a snahu pojmout legendu hraběnky Bathory originálním způsobem. ()
Ono je hrozně jednoduché hodit Bathory do jednoho pytle s ostatním odpadem. Já s tímhle filmem nejsem spokojená na 100%, ani na těch 80%, které mu nakonec uděluji... Snesl by o dobrou půl hodinku kratší stopáž, příběh mohl být trošku přehlednější a víc ucelený, úplně bych vypustila rádoby vtipnou linii s vynalézavými mnichy. Na druhou stranu ale jde o v našich končinách celkem nevídaný projekt, protože do historických velkofilmů se pustil naposledy snad František Vláčil. Nádherná kamera vynikne zejména v exteriérech, hlavně úvodní bitva v zlatavém poli a ranní mlze, nebo zimní záběry, to byla radost pohledět, zvlášť na velkém plátně. Hudba Jana Jiráska je krásně epická a po dlouhé době mi přišla v nějakém v českém filmu opravdu na úrovni. Hodně se povedl i casting, jemuž vévodí Anna Friel a pěkně záporný Karel Roden. Sečteno a podtrženo - znova už se na Bathory asi nepodívám, jednou v kině mi to stačilo, nicméně jsem byla celkem spokojená hlavně s tím, že měl někdo odvahu se pustit do takhle velkého projektu a pokusil se ho dostat na trochu výpravnější úroveň, než je v našich končinách zvykem a navíc tento cíl i splnit. ()
Pan Jakubisko natočil snímek, který přibližně polovinou stopáže obhájí označení "historický velkofilm se vším, co k němu patří". V této polovině však chybí válečné scény - ty zkrátka tady v tom prostředku Evropy neumíme:) Rovněž tak se v této polovině nebudou nacházet "vtipné" výstupy dvojice v sutanách. Nic proti použití Bolka Polívky jakožto do děje zapojeného vypravěče, ale okuláry, fonografy a sněžné skútry jsou ještě trapnější než Jar Jar Binks ve Star Wars, a že to už chce nějaký kumšt. Co se pak týká snových sekvencí, tak po první, která měla hodně nemilý "WTF?" efekt, jsem se s nimi celkem smířil, ale rozhodně bych se bez nich obešel. Stejně jsou na tom i některé roličky českých herců - obzvlášť Upír Krejčí má na vnímání diváka podobný účinek jako pěst na oko, i když i takový Zdeněk Srstka jako úchylný popravčí působí ve svém entuziasmu více než drobet nevhodně. Skutečně neselhávajícími klady tak jsou "jen" představitelé hlavních rolí a místy naprosto kouzelná výprava. Anna Friel ztvárnila titulní postavu způsobem nadmíru uspokojivým. Je zároveň navenek silnou ženou vládnoucí světskou mocí i ženou, jejíž srdce souží osamělost a tělo i ducha zlá nemoc. A navíc je opravdu krásná;) Karel Roden přesně vystihl charakter muže bažícího po moci. Muže, který nikdy nezapomíná, kdo že tak zle pošramotil jeho ego, ale stejně si nemůže pomoct a ctí svou soupeřku způsobem až nezdravým. V realistickém historickém dramatu a pomyslné šachové partii byla podle mě síla Bathory - Juraj Jakubisko se však neoprostil od legend a mýtů a nevěnoval se historické stránce věci a dvorským intrikám tak, jak by bylo záhodno. Místo toho podlehl vlastnímu scénáři a heslu "lidé mají raději legendy než fakta", a vytvořil jakýsi slepenec obsahující kus toho i onoho. Výsledek tak, podobně jako hudba k tomuto snímku, neurazí, ale ani nijak nenadchne. Z hudebního doprovodu si nepamatuji ani jediný motiv - film jako takový je na tom lépe. Neodpustím si vypíchnout očarujúcu "bad bitch" Moniky Hilmerové, která je pro mě důkazem, že Světla Pasáže byly jen tragickým omylem. Celkově vzato ale v mé paměti uvízlo daleko více negativ než pozitiv a uznejte, že vzhledem k potenciálu, který osoba Erzebeth Bathory nabízela, je výsledek "hezky se na to dívá a ty dvě hodiny a něco příjemně utekly" poměrně chabý. Pro slabších šedesát procent mě přesvědčily HODNĚ marné postsynchrony a dodávám, že stopadesáti kaček za lístek do multikina bych docela litoval. ()
Jakubisko dokázal neuvěřitelné - skutečně se mu podařilo natočit velkofilm, který nepůsobí coby další "milý malý český film". K jeho škodě nicméně úplně jiný, než mnozí očekávali, což se náležitě podepisuje na některých ohlasech. Za 1) se Jakubisko vzdal svých obvyklých okázalých vizí a pomineme-li tak několik málo "ujetých" výletů, je Bathory vesměs velice střízlivou a konvenční podívanou. Za 2) je to komorní drama o osudové šachové partii dvou postav a ne "české Statečné srdce", takže akčních scén je málo a jsou vloženy čistě z toho důvodu, aby bylo co dát do trailerů. A za 3) je tu ona proklínaná fabulace, což považuji za zdaleka nejzábavnější výtku, neboť Jakubisko nikdy netvrdil, že bude točit film podle dostupných pramenů a upřímně, o Čachtické paní jich moc není, tak proč se bránit jinému úhlu pohledu? Bez debat drhne následující - Jakubisko neumí točit akční scény (v podstatě mi přišlo, že to ani umět nechce a proto vypadají, jak vypadají), dvojice mnichů je po Wahlbergovi mluvícímu ke kytce ve Stalo se druhé největší WTF letošního roku (podobný styl odlehčení už z principu nemůže v historickém kostýmním dramatu fungovat), maketa hradu je jak vystřižená z Ábíčka a na výsledku je rozhodně znát to, že jde o zkrácenou verzi čtyřhodinové podávané. Rozdělení na kapitoly je trochu sporné, neboť nejsou řádně pojmenovány (divák si tak sám musí najít ten klíč, že v první fázi jde o lásku, v druhé o strach a ve třetí o politickou hru). V rámci atmosféry nejlépe funguje prostřední "transylvánská" část, dramatičností zase strhne třetí část, ve které se emoce derou silně na povrch. Dějově tu rozhodně chybí pevnější uchopení. Jakubisko se snaží o co nejrozsáhlejší fresku, což je spíše ke škodě - kdyby se zaměřil jen na politické hrátky, možná by udělal líp. Každopádně to ve výsledku funguje nad očekávání dobře, což je zcela jasná zásluha fantastické Anny Friel, která podala jeden z nejlepších ženských výkonů, co jsem v posledních letech viděl. A Karel Roden? Ten je bezchybný jako vždy a na konci mě dokonce dojal. Bathory není milník, nicméně je fajn důkazem toho, že i u nás dokáže někdo natočit velký příběh s excelentními hereckými výkony. Že to občas dře levností? To se stává i jiným s většími rozpočty. Nevidím důvod, proč za to trhat Jakubiskovi hlavu jen proto, že to šlo z pokladny pro domácí scénu… ()
Dokázal bych si z toho představit pozoruhodný, chtěně zábavný desetidílný seriál. Na jeden film je všeho příliš, jen ne ve vhodném poměru, aby výsledek nebyl zdlouhavý. 45% Zajímavé komentáře: Lima, DaViD´82, Marius, Rex Mundi, ripo, Silas, Niktorius, NinadeL, Makky, Crawler-D, Zandelee, mortak, Phillo, crozet, Giacomo, klobasa.csfd, gejzuško ()
Jaroslav Soukup a Vít Olmer to zvládají sami, Zdeněk Troška měl Pomejeho, Juraj Jakubisko má Deanu. Uááá! Postava v českém filmu, jež svou velkohubostí a teatrálními gesty dokáže zničit kdeco, i kdysi talentovaného režiséra. O Bathory jsem slýchával jen v souvislosti s megalomanií a ukradenou pracovní kopií, je zajímavé, že na Českém lvu se děkovalo lidem (Bohu a všemu možnému a dávaly se do souvislstí věci zcela nelogické), zatímco do té doby se okolo tohoto projetku vychvalovaly pouze PRACHY. "Akademici se ztrapnili sami, výsledky návštěvnosti kin to dokazují." Milostivá paní, to přísloví o sčítání jablek a hrušek vám nikdo jako dítěti nevysvětloval? Svatá prostoto! 30%. ()
Nevadí mě, že Juraj Jakubisko přišel se svou verzí Čachtické paní, umělec bez fantazie je totiž na hovno, ale bohužel něco mě přece jen vadilo. Především ty bitvy a velkolepé scény. Proboha to měly být obrovský řežby, obrovských armád ? To spíše vypadalo, že chlapi z hospody Nad kostelem se na louce bijou s chlapama z hospody Pod kostelem, protože nefandí Spartě. To bylo něco příšernýho tyhle scény, brrr, nikdy více. Jakubisko chtěl ukázat osudy Alžběty Bathoriové od A až do Z, ale musel myslet na stopáž, takže někdy mě to přišlo zbytečně zkratkovité a jindy paradoxně zase zbytečně zdlouhavé. Velkým kladem filmu je jeho obrazová část, tam si myslím, že je to na šampaňský, to se fakt povedlo. Po herecké stránce : Karel Roden záruka kvality, ani tady nezklamal. Ovšem Anna Friel, hmm, tak za to palec nahorů pane Jakubisko, dvě slova bomba.......atomová. Mrzelo mě, že Franco Nero nedostal větší prostor, film by rozhodně nezkazil. Ovšem to co tam předvedl třeba takový Mádl hanba opravdu hanba. Pravdou je, že jeho postava nebyla příliš šťastně napsaná a společně s Bolkem Polívkou, který mě ale zase nějak nevadil, připomínali hlavní postavy z filmu Jméno růže. Ještě musím zmínit Míšu Drotárovou, to je ta co ve filmu skočila na malíře. Tak jen tajně doufám, že někdy skočí i na mě a už nikdy neseskočí. Fakt hustá megababa. Zbytek českých "herců" se ve filmu vyskytlo jen proto, aby pak mohli vnadným slečnám vyprávět na VIP večírcích zábavné historky z natáčení. ()
Na prvý pohľad rozšafný kostýmový epos, ktorý je svižne zostrihaný, lahodí oku a nešetrí krvou a nahotou. Tá epika je však bezzubá a len zúfalo přežúva príliš veľké sústo, ktoré si Juraj na staré kolená odhryzol. Výpravné scény sú smiešne, dobová atmosféra nulová, kamera väčšinou televízna, emócie z čachtickej pôdy nevydolujete ani bágrom. Frielka a Roden sa snažia, ale ostatní herci sú v lepšom prípade do počtu, v horšom vyslovene otravujú. Dôsledkom toho všetkého je, že divák ani na okamih neprijme filmovú realitu. Sledovanie Bathory sa tak mení na 2 hodiny pozorovania televízne nasnímaných hercov v smiešnych parochniach (Vašutove vrkoče vládnu) a pestrofarebných, vypratých kostýmoch, ako pobehujú po skanzenoch ľudovej architektúry a interiéroch pamätihodností, z ktorých niekto na chvíľku odstránil tie kovové stojany s červenými povrazmi a ceduľkami „Zákaz vstupu“. A niekde v rohu tesne mimo záber netrpezlivo postáva zámocký strážnik, štrkoce kľúčmi a čaká, kedy tí filmári konečne vypadnú a on sa bude môcť vrátiť na vrátnicu dopozerať futbal. ()
V podstatě jsem dostal to co jsem čekal, Jakubisko nenavázal na svá mistrovská díla, zároveň ale ani nezklamal a vypráví zajímavý příběh, na kterém je vidět, že dějiny jsou pouze vzpomínky a dají se interpretovat různě a stačí pak trochu něco pozměnit a vše může vyznít úplně jinak...Co mi vadilo - že jsem film viděl celý nadabován do češtiny a směšné mi přišli vynálezy obou mnichů, které do filmu moc nezapadaly, vše ostatní bylo podle mě natočeno tak jak si režisér představoval a udělal film, za který se rozhodně nemusí stydět a který tu žánrově dost dlouho chyběl. Na konci pak byla vidět spojitost s Kladivem na čarodějnice (film se i odehráva ve stejné době). 7/10 ()
Těžký zásah mimo a cynický výsměch všem, kteří reklamní kampani o „nejdražším česko-slovenském filmu“ uvěřili. A suše oplatit stejnou mincí, že „tam ty prachy rozhodně nejsou vidět“, mi protentokrát nestačí. Samotná ‚očista‘ legendy není vůbec špatná, protože Anna Friel je výborná a Karel Roden si bere pro sebe každičkou scénu, jenže… tam, kde si děj žádá o pár vět a dva záběry více, aby vysvětlil ‚proč a jak?‘, si raději Jakubisko hraje na lyrika v monotematických obrazech ‚drogových raušů‘ a spousty nahoty. Společně s dvojicí kameramanů sice „maluje“ okolní krajinu fantasticky a ani v levných exteriérech vesnice se nezadýchává. Pak ale stačí vzpomínka na bitvu s Turky a divák je zpátky na zemi střední Evropy, kde zřejmě neumíme být světoví tak, jak bychom si přáli. Někdy holt velká ramena, zahraniční jména a naditá peněženka nestačí, což je mi docela líto, protože jsem se docela těšil. ()
Jak už psali mnozí jiní, tento film trpí hroznou nevyvážeností. Nejslabší je IMHO prostřední část s čarodějnici, nejsilnější pak ta závěrečná. Vizuálně je to místy vynikající, herci taky hrají dobře, přesto tam je spousta hluchých chvilek. Naprosté nepochopení ode mne mají scénáristé na zbytečnou vsuvku dvou mnichů (Polívka, Mádl), kteří jednak až příliš okatě odkazují ke Jménu růže, jednak až parodicky disponují technikou, v té době naprosto nevídanou (kolečkové brusle? lyže? to jako vážně? proč rovnou nepřijeli autem??) - skoro to vypadalo, jako by mnich Petr byl jakýmsi předkem Járy Cimrmana. Celkové vyznění velkofilmu je tak trochu rozpačité. Je to škoda, tohle téma se dalo asi uchopit i jinak. ()
║Rozpočet $20miliónov(SK400milionov/ €13,5miliona)║Tržby Celosvetovo $6,964,000║ __Najočakávanejší projekt v histórii samostatného Slovenska robení v koprodukcii viacerých štátov, sa nám takmer s ročným oneskorením dostáva do kín. A tak sa naskytla otázka, či sa to dlhé čakanie oplatilo. Projektu sa upísal najznámejší Slovenský režisér Juraj Jakubisko, práve ten čo prv točil skvosty ako Tisícročná včela či Perinbaba ale dnes ho už poznáme ako dosť nevýrazného režiséra čo za posledných minimálne 10rokov nenatočil, nič čo by sa vyrovnalo jeho niekdajšej filmovej tvorbe. Okrem mnohých problémov okolo projektu Bathory, narastali obavy aj po uvedení prvej ukážky k filmu a tak neostávalo nič iné ako len dúfať, že sa za rozpočet vo výške 400miliónov nechystá len nejaká veľkohubá blamáž. __Film nakoniec po niekoľkých odloženiach premiéry zavítal do kín 10.Júla 2008. Kiná sa začali nedočkavosťou zaplňovať do posledného miesta. Film beží a diváci dostávajú z Jakubiskovho scenáristického pera prekvapujúci príbeh. Celý film je zostavení z jeho pohľadu na vtedajšie udalosti, ktoré sa v tej dobe podľa neho odohrávali. A za tento odvážni krok, mu treba uznať pochvalu, lebo spravil výrazný krok smerom k rozumnejšiemu „pravdivejšiemu“ vykresleniu života o Bathoryčke. Koncepcia filmu je rozdelená do troch etáp, kde sledujeme ako sa postupne situácia vyvíjala pred smrťou jej muža Nadasdyho(Vincent Regan), vtedy sa ešte mohla pokojne starať o dobré vzťahy medzi rodmi panujúcimi v Uhorsku. Horšia etapa života prichádza hneď po smrti jej muža, kde sa všetko rázne mení a začína nátlak zo strany Thurza(Karel Roden), ktorý by okrem nej chcel vlastniť aj jej majetky. Všetka Thurzová česť ide bokom a na získanie bohatstva používa tie najzákernejšie ťahy, počnúc od zákerných klebiet až po brutálne vraždy nevinných obyvateľov, pripisujúc ich na hlavu Bathoryčky(Anna Friel), čím začne medzi ľudom vznikať chýr o krvavej pani. V týchto ťažkých časoch sa jej oporou stala bylinkárka Darvulia (Deana Horváthová), ktorá cez jej liečiteľské metódy udržuje mladosť svojej pani ale pomáha jej aj v určitej rozvážnosti v jej konaniach... __Všetko čo nám ponúka príbeh je strhujúco vykonštruované a rozumne podané, o tom či aj pravdivo nám už nikto nepotvrdí, lebo za dobu 400rokov sa množstvo záchytných bodov mohlo dosť skresliť, až tak že dnes môžu vtedajšie udalosti vyznieť v presný opak. Na škodu je, že občas to pôsobí pre príbeh dosť úsečne, čo sa týka hlavne samostatných príbehových úsekov, ktoré v dejovom prestrihu môžu dosť miasť a tým aj strácať našu pozornosť. Hlavne pokiaľ ide o cestovaní medzi panstvami, kde nemusíme pochopiť zámer cesty sprostredkovanej v príbehu. Aby to fungovalo ako celok, malo sa o niečo menej strihať z filmového materiálu, prípadne niektoré úseky vypustiť úplne aby kompaktnosť mala svoju výpoveď. Je vidieť, že tam Jakubisko chcel dosť na silu natlačiť, čo najviac lokalít z natočeného materiálu v zámere aby snímka nabrala určitú rôznorodosť a pestrosť rôznych objektov. A tým pádom sa o dosť rozšírila aj základňa vtedajších obyvateľov panstiev, čo sa stáva pre diváka nevýhodou lebo každú chvíľu sledujeme inú osobu, čím šanca na jej výstup v dave hercov zaniká a tak si z celej plejády pamätáme len známe tváre hercov a nie postavy, ktoré znázorňovali. Možno v tomto prípade lepšie vyznie zamýšľaní seriál, ktorý by mal vzniknúť z tohto filmu a asi by mal toho povedať omnoho viac. Jedná sa hlavne o tie nedopovedané useknuté scény, ktoré by tam mali byť celé aby to nabralo na kompaktnosti. __Vykonštruovaný dej máme možnosť sledovať z dvoch pohľadov, jeden nám ukazuje život za múrmi hradov, zámkov, takže vidíme čo sa tam skutočne deje, ako sa riešia prichádzajúce problémy. A ten druhý nám poukazuje na to čo si domýšľajú ľudia žijúci pred hradbami vo svojich príbytkoch o svojej pani Bathoryčke. Jedná sa hlavne o zavraždených ľudí pohodených pred oči sedliakov, kde prichádza k domýšľaniu, čo má za príčinu, keď bledá mŕtvola ako vycicaná od krvi, má na krku dve smrteľné diery ako od draculu. Tým pádom sa to hneď zaokrúhľuje na to, že Bathoryčka je z rodu draculu... a je len na nás či uznáme tento pohľad ako reálnejší/triezvejší/, či ako len Jakubiskov výmysel a budeme radšej veriť v príbeh o najväčšej vrahyni všetkých čias. __Herecké obsadenie je na naše pomery maximálne hviezdne, taká rôznorodosť hercov sa len tak nevidí. Dosť ma spočiatku zarážalo obsadenie do podoby mníchov, komikov ako Bolek Polívka a Jiří Mádl, čím narástli aj veľké obavy či nebudú vtipnými hláškami zbytočne kaziť vážny dej. V tomto prípade to nebola až tak zlá stávka na týchto hercov, aj keď si Jakubisko neodpustil trošku od veci vsuvky, kde mnísi vymýšľajú výdobytky techniky ako drevené korčule, fotograf, odpočúvací telefón či padák, zostavených z prostriedkov či súčiastok dostupných v tej dobe. Dá sa pochopiť, že tie scénky majú pôsobiť ako odľahčenie ale nie úplne zapadajúce do tej doby, takže týmto si vytvoril zbytočný rušiví bod. Jednoznačnými oporami vo filme sa stávajú Anna Friel a Karel Roden, obidvaja prečnievajú nad výkonmi ostatných, ich scény majú dostatočnú dramatickosť či vypätosť. Dokonca musím uznať, že jeden kolega s Filmklubu apeloval na úlohu Bathoričky, že by mohla byť Oscarová a musím mu to uznať za pravdu, že jej vnútorná hútnosť smerovala k takým výkonom ale chýbalo tam nejaké to vypilovanie aby to bolo dokonalejšie podané. V každom prípade stávka na herečku Annu Friel bola tým najlepším čo tento film mohol ponúknuť. Smutné je, že osobnosť ako Franco Nero sa objaví asi len v troch scénach, takže ani poriadne nezachytíme koho tam hrá. Bojové súboje sa stávajú najväčšou slabinou filmu, jednoducho vôbec nezapasujú do takéhoto filmu, lebo davové bojové scény vyznejú len ako rozprávková „televízna“ fraška, jednoducho práve tu sa malo strihať a nejako ich obísť aby nekazili dojem. Samozrejme že sa nemôžeme porovnávať s veľkými Americkými produkciami ako Kráľovstvo nebeské, kde pracujú na choreografii súbojov, či aj tvorbe kostýmov, zbraní, špičkový odborníci. V tomto úseku sme len na začiatku a aby sme sa dostali na nejakú tu úroveň museli by sme si zaplatiť skutočných odborníkov pre takéto úseky filmu, čím by sa rozpočet vyšplhal omnoho vyššie. __Dokonca sme sa vo filme dočkali aj počítačových trikov a musím povedať, že našťastie v minimálnom rozsahu a nijako nerušili dej, čo bolo fakt prekvapením, aj keď v podstate išlo len o vkladanie hradov do vzdialeného pozadia, sledovaného zo statického pohľadu. __Z môjho pohľadu sa film oplatilo natočiť, aj keď nie je dokonalý ale treba niekde konečne začať a od určitého bodu v kinematografii sa snažiť napredovať a postupne sa dostať aspoň na úroveň Európskych produkcii. Po príbehovej stránke, by sme na to už mali ale to nie je samozrejme všetko a taktiež netreba hneď niečo čo sa úplne nepodarí odsudzovať, treba si uvedomiť že Slovenská kinematografia sa len pomaly po dlhých rokoch prázdnoty prebúdza. __Návštevnosť za prvý týždeň Slovensko 64 154 divákov (Slovenský rekord k 16. Júlu 2008), Česká republika 131 906 divákov, __Celková návštevnosť: Slovensko 426 000 divákov, Česká republika 692 142 divákov, /videl v kine 2x: 65%/ () (menej) (viac)
Na Česko opravdu velkolepý film, který kazí pouze několik drobností. Od začátku je Bathory plná klasických kulis, skutečných lidí a minima zbytečně okatých počítačových triků, za to rozhodně díky. Proč si ale mnichové hrají na druhého Da Vinciho? Jejich přítomnost vysvětluje "vyprávěcí" tón příběhu, ale často jen zbytečně ruší. Samotný pohled na legendu je totiž sám o sobě natolik subjektivní a "autor si vybral, co se mu hodilo do krámu", že žádné postavy historiků to nezmění. Ani přítomnost Caravaggia příběhu nedodá (pravděpodobně) hledaný pocit autenticity. Je to škoda, protože obsazení je prostě famózní a jednoduchý příběh je až zbytečně prohlubován snovými pasážemi, které jsou nepotřebné. Mezi posledními českými filmy obrovský úkaz, který je zrovna tady až přehnaně kritizován. Přesto možná mezi slepými, jednooký králem... ()
Scénář: Juraj Jakubisko .. Celkovo (tématem) zajímavý historický film s ubíjející kamerou (nikoli kompozičně) bez filtrů, která z filmu dělá i přes velkohubé propagační hesla pouze (malý a průměrně špatný) film pro televizi (výprava tak na půli cesty, tragické postsynchrony), který má v mnoha směrech neskutečně nevyužité rezervy a potenciál. Jakubisko jako by jel i za tři sta milionů na půl plynu a to jiní domácí tvůrci dokáží větší vizuální kouzla za menší peníze. Hold asi nezvládl produkční tlaky své ženy - ta až křečovitá obhajoba hraběnky (Reportéři ČT pravdu našli), spolu s žánrovou nevyrovnaností a celkově rozhádaným, zkratkovitým scénářem - prostě nepasují správně do sebe. Jsem zvědav na ohlasy v zahraničí, ale bojím se, že ty amatérské titulky názvu, pitomě vedený komparz a zmíněná kamera či výprava budou spíše k smíchu. A to i přes některé podařené sekvence a herecké výkony, kterým vévodí Anna Friel. Nebejt to však Slovensko Český počin, šel bych pravděpodobně o nuzných dvacet procent níže (co vám budu patrioticky nalhávat:-)), protože film je v mnoha momentech prostě a nepřehlédnutelně špatný, fádní, hloupý. 50%. ()
Bathory bohužel dokazuje, že z kdysi tak suverénního a originálního Juraje Jakubiska zbyl už jen pouhý jeho stín. Zachoval sice ještě cosi ze svého pojetí vizuálna (kamera a výprava filmu jsou excelentní, pan F. A. Brabec odvádí skutečně vynikající práci), ale umělecky už Jakubisko zhola nic nenabízí. Kde je jeho symbolické vyjadřování, osobitý magický realismus, příslovečná Jakubiskovská poetika, mysticko-filosofické přesahy, historicita a její reflexe...? Zbyl jen vizuálně komunikující velkofilm s plochou a historicky mystifikační zápletkou s tak přemrštěnou stopáží, že v druhé půlce filmu silně nudí... Navíc je dlouho před koncem jasné, jak vše dopadne, tudíž ani složka napětí nefunguje. Vůbec Jakubiskův velkofilm nemá šmrnc, nedovede vtáhnout do děje, válečné scény jsou plané a celé mi to připadalo, jako by to bylo natočeno před patnácti lety... Jenže právě v tomhle žánru ušel filmový vývoj nejdelší cestu, což Jakubisko právě moc nereflektuje. Jeho verze příběhu o Čachtické paní nudí a hluše fabuluje. Škoda, očekávání byla veliká... ()
Mnozí Jakubiskovi spílají, že se vydal vlastní cestou, a ne ve stopách Nižnánského předlohy. Já mu za to děkuji. Na Čachtickou paní jsem totiž alergický. Černobílý paskvil k pohledání. Na jedné straně příšerně zlí šlechticové, kteří nemají nic lepšího na práci, než za ponurých nocí přemýšlet, jak co nejvíce (u)škodit běžným lidem a pak se o všechny své ďábelské plány neopomenou během záchvatů šíleného smíchu podělit s chudinou, která je samozřejmě rozumná, mravná, vždy čestná a naprosto zásadová bez jakékoli poskvrny. A to celé je zabalené do slohu, který by neprošel snad ani na základní škole. O neuvěřitelné frekvenci šroubovaných klišovitých vět typu "Vůkol se rozprostíral hustý les a byla taková tma, že by se dala krájet." raději ani nemluvě. Děkuji nechci. Jakubiskova "skutečná" verze je mi tedy aspoň sympatická, byť je to vlastně stále ta legenda, jen obrácená naruby. Z Alžběty je div ne světice a veškerý původce zla je Thurza s chotí. Takže o reálnosti nemůže být ani řeč. Bohužel si Juraj zvolil nejhorší možnou stopáž. Na to vše, co chce sdělit, je moc krátká. A na to ,co by býval měl sdělit, zase příliš dlouhá. Rozháranost "od všeho něco a ve výsledku od ničeho nic" není to pravé ořechové. Mělo se prostě vystřihnout vše co není přímo ve sféře konfliktu mezi Báthoryovou a Thurzou. A to ostatní si nechat do té několikahodinové televizní verze. Z kladů lze určitě vypíchnout interiérovou kameru, hudbu, kostýmy a představitele hlavních rolí (především Annu Friel a Karla Rodena). Ovšem to vše ostatní už taková výhra není. A je to škoda, protože hlavní lince bych bez váhání vysoce kladné hodnocení i rád udělil, zatímco tomu ostatnímu (v čele s úděsnými postsynchrony a hnusnou exteriérovou kamerou) stěží dvě hvězdy. A za mnišské duo, nota bene zhola zbytečné, kombinující Jméno růže s vynalézavostí ústřední dvojice ze Stoppardovy hry Rosencrantz a Guildenstern jsou mrtvi, bych dal nejraději čistý odpad. Takže lepší průměr, v kterém je ukryta diamantová jehla, jejíž třpyt vždy jednou za čas koutkem oka postřehnete, ale hned se vám zase ztratí uprostřed zahnívajícího sena. ()
Reklama