Réžia:
Bohdan SlámaScenár:
Bohdan SlámaKamera:
Diviš MarekHudba:
Vladimír GodárHrajú:
Pavel Liška, Zuzana Bydžovská, Ladislav Šedivý, Marek Daniel, Tereza Ramba, Marie Ludvíková, Zuzana Kronerová, Miroslav Krobot, František Prošek (viac)Obsahy(1)
Režisér Bohdan Sláma zachycuje ve svém novém filmu osudy tří hlavních hrdinů – Učitele, Marie a Chlapce - jejichž náhodné setkání rozpoutá velký příběh lásky, přátelství a odpuštění. Každá z postav si s sebou nese tajemství, každá touží po lidské blízkosti. Film Venkovský učitel vstupuje do kin s distribučním sloganem „Každý někoho potřebuje“. Nový snímek režiséra úspěšného filmu Štěstí vznikl v česko-německo-francouzské koprodukci a v zahraničí jej zastupuje společnost Wild Bunch, distributor loňského vítězného filmu v Cannes... Učitel (Pavel Liška) opouští gymnázium a rodiče (Zuzana Kronerová a Miroslav Krobot) v hlavním městě a přichází učit na venkovskou školu, aby tak zapomněl na nevydařené milostné vztahy a našel znovu sám sebe. Postupně získává důvěru místních lidí. Jednou z nich je svérázná statkářka Marie (Zuzana Bydžovská) a Chlapec, její sedmnáctiletý syn (Ladislav Šedivý). Marie žije po rozpadu svého manželství smířena s osamělým životem, a proto ji samotnou překvapí, když se zamiluje do Učitele. Na návštěvu za Učitelem přijíždí Přítel (Marek Daniel), který však záhy zdánlivě poklidné místo opouští a zanechává za sebou spáleniště rozvrácených vztahů. Beruška (Tereza Voříšková), která do té doby chodila s Chlapcem, ho bez rozloučení opouští. Učitel, který cítí vinu, se snaží svým přátelstvím pomoci Chlapci vrátit ztracené sebevědomí. O to větší zklamání však prožijí Chlapec a Marie, když Učitel neodolá zoufalé touze dotknout se Chlapcova těla. Dokážou v sobě hrdinové tohoto příběhu najít sílu k odpuštění, potkají nakonec lásku nebo přátelství? [44. MFFKV 2009] (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (665)
Vždycky když někde slyším, že Liška hraje samé dementy a chová se jako dement a tak, tak si vzpomenu na tenhle film, kde mě strašně pozitivně překvapil. Celkem - pokud by chtěl - bych mu přála víc takových zajímavých příležitostí, kdy by ukázal, že umí i charakterní roli.... ()
Dobrý film, u kterého slova "film" a "dobrý" nemusíte vnímat v tuzemském kompromisním smyslu. Zatímco kolegové padají na hubu, Sláma vyrostl v jistotu evropského kultivovaného artu. ()
Český Lev 2 : Herečka HR - Zuzana Bydžovská, Scénář + 5 nominací: Nejlepší film, Režie, Herec HR - Pavel Liška, Herečka VR - Zuzana Kronerová, Hudba + Plakát ()
Pravý opak vyumělkovaných, na city zacílených Tajností (jež při druhém zhlédnutí jednoduše „nefungovaly“): syrový, realistický, avšak vnitřně krásný film. Jemná práce se symboly. Promyšlené kompozice dlouhých záběrů, které nikdy nesvádějí k podezírání kameramana z exhibice. Skvěle napsané, ještě lépe zahrané postavy. Slámovým hrdinům stačí pár slov, abyste poznali jejich minulost a zatoužili znát jejich budoucnost. A někdy, primárně v Liškově případě, není třeba ani těch pár. Nejčastěji zmiňovaný (protože opravdu excelentní) herecký trojlístek Liška, Bydžovská, Šedivý, doplňuje bezchybné obsazení ostatních rolí. Rodiče Zuzana Kronerová a Miroslav Krobot vnášejí do příběhu trochu toho humoru, aniž by byli redukováni na komické figurky – scéna na balkóně byla pro mne nejsilnějším momentem celého filmu (zvlášť Krobotovo lakonické „Maminka má pravdu“). Marek Daniel jako Jirka, frajer z velkého města, představuje takřka dokonalou antitezi subtilního Petra a na jeho prosté, všeříkající konstatování „Chybíš“, bych navázal zdůvodněním, proč mi některé scény z poslední třetiny brání v udělení nejvyššího hodnocení: „Vadí“. Vadí očividně pěší vycházka do Německa, jedna z částí nešikovně vystavěné Láďovy anabáze. Vadí bezdějové potácení, do nějž tvůrci trochu násilně komponují tři zásadní motivy - zloba, vykoupení, odpuštění. Vadí poslední záběr, sice žádoucí (vždyť oni si to zaslouží), ale na rozdíl od zbytku nevěrohodný a rušivý. Kvalitativní odstup od zbytku české produkce je stejně markantní. Venkovského učitele, snímek, kterému věřím, že vznikl z podobných pohnutek, jež člověka přimějí vylézt si na třešeň a pár minut hledět do dálky, lze zcela bez obav hodnotit dle standardů pro zahraniční festivalovou produkci, což potěší. Nesmírně. 85% Zajímavé komentáře: kiddo, Silence, Lennnnna, uzzi ()
Jistě, snímek má svoje chyby, ale hereckými výkony, city a celkovou myšlenkou mě vážně "rozložil." Bravo!!! ()
Na úkor příběhu bych spíš počítal s tím, že budou propagovat Jede traktor, je to Zetor..na místo Známky Punku. A opět se ukazuje, jak odborníci film hodnotí kladně, když hlavní hrdina jednomu klukovi ve filmu pohoní. Intelektuální cítění na tohle skutečně nemám. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $20,043║Tržby Celosvetovo $1,332,029║ ()
Scénář: Bohdan Sláma .. Věříš v boha? Rád bych, ale nevím, jak se to dělá. ___ 4% ulita, kamenná studna, širé pole, rodící kráva. Sláma. ()
Bohdan Sláma se nám rozhodl předvést, že se v českých vesničkách nemusí jenom pořádat česko-francouzské svatby nebo modernizovat kravín. Může tam také přijet pražský učitel (v bezchybném podání Pavla Lišky) a zkusit si dát konečně život dohromady. Stačí, když ho obklopíte uvěřitelnými postavami, které se nesnaží jen existovat na plátně a může vám z toho vylézt velice dobré drama, které o hlavu převyšuje zbytek současné české produkce. 8/10 ()
A pak tvrďte, že současný tuzemský film je mrtev. ()
Venkovský učitel přebírá znaky hororu, konrétně hixploitation subžánru, jen s tím rozdílem, že retardovaní sedláci měšťáky nezabíjejí. Volí krutější cestu. Pomalu je stravují a pošklebují se jejich trojitému int-komplexu (intelektuálství, introvertnost a intersexualita). Apel na pluralitu a toleranci lze číst i jako komplex samotného režiséra Slámy, doslova obrazu Pavla Lišky, který je podobně jako Kubrick charakterově handicapovaný (uzavřenost, odstup, pedantnost), a tudíž nemůže komunikovat s lidmi přímo. Vyjadřovací schopnosti k tomu nestačí. Může k nim promlouvat pouze přes své filmové dílo. ()
Bohdan Sláma mi opět dokazuje, že je česká režisérská špička. Určitě to není bezchybný film, občas zatahají ua uši dialogy a herecký projev teenage herců v některých scénách. Ale Slámova režie je vynikajicí, famózní obrazová stránka plná dlouhých záběrů (a když říkám dlouhých, tak sakra dlouhých, můj odhad je že celý dvouhodinový film neobsahuje víc než 200 střihů. Liška a Bydžovská vynikajicí. Tam, kde na to jiní režiséři jdou přes střih, sláma využívá vnitrozáběrovou montáž a zprostředkovává autentický "touch of reality." Invenční použití hudby, je tu pouza ta diegetická (uvnitř filmového protoru), která často fikaně přechází v nedigetickou a naopak. Nejdůležitěší ale je emocionální reozonance, kterou se Slámovi ve mně podařilo vyvolat steně jako u Štěstí, zkrátka situace kdy se s nkterými pocity, náladami i názory postav ztotožníte a máte chvilkový dojem, že "je to o vás." Bravo. 90%. P.S. kameraman Marek Diviš by s přehledem mohl jet točit do Hollywoodu a dovolím si zde parafrázovat Isherwooda: "věřte, že Český lev za kameru pro příští rok je již rozdán" ()
Na české poměry nečekaně vydařený film... Na druhé podívání ještě lepšejší... ()
Ano, přiznávám - 3,5* zaokrouhluji nahoru prostě proto, že je to český snímek, takže jsem benevolentnější - ať už jde o pár za uši tahajících dialogů či nějaký ten (ne)herecký/scénáristický úlet. Spojení kamery a hudby je u Venkovského učitele na současný český film občas až překvapivě silné a navíc mi zde definitivně došlo, že Bydžovská je možná nejlepší českou herečkou vůbec. ()
VENKOVSKÝ UČITEL je nikoliv český, ale evropský projekt, jehož stylistická figura je formálně opodstatnitelná. Práce s více plány najednou, přesné rozmístění v mizanscéně, co scéna, to jeden záběr či vnitrozáběrová montáž, diegetická hudba přecházející plynule do adiegetické a zase zpátky, práce se (hereckými) šaržemi a pomalým plynutím snímku, založeném na výpovědní hodnotě obrazu a hudbě jako fokalizujícím prvku._____ Bohdan Sláma filmařsky dospěl a našel svůj styl, metaforické či metonymické banality jsou opodstatnitelné vzhledem k užitým formálním prvkům, v první čtvrtině stylistická figura založená na násilném a neplynulém střihu se ukáže jako jazykově promyšlená, vyjadřující pohyb postav v příběhu. Pavel Liška, zbaven své šarže, se až moc soustřeďuje na učitelovskou dikci, věrohodnější je v mlčenlivých scénách. Zuzana Bydžovská po GYMPLU pokračuje ve své odyssey matky s problematickým výrostkem, škála poloh v jedné scéně (jednom záběru) je odzbrojující. Marek Diviš slouží filmu a neexhibuje, Godárova hudba doplňuje obrazovou složku. Zbavit se nadbytečných explikací a tendenčnosti v analogii učitel=režisér a žák=divák, je to za 100%. Ale Sláma si je vědom svých chyb, takže se může zlepšovat._____ P.S. to Rob Roy: Ne že tam je míň než 200 střihů, on je tam méně než 100 střihů - přesně 81! ()
Náhoda je matka všech proměn…. Emociálně silný příběh o vztazích, vztahu, možném vztahu, nemožném vztahu. V romantických filmech to prostě tak je. Ovšem nedokážu se přenést přes fakt, že i ti 4% můžou mít své romantické vztahy. No a když se stane, že ..…no to je hnus!! Tolik k ději. Omlouvám se, ale již předem jsem k filmu přistupoval skepticky. URČITĚ to není špatný film a obdivuji P.Lišku, že do této role ,,šel“. Obdivuji i Z.Bydžovskou. Ale tohle není téma pro mne. A marně přemýšlím, jestli by to byla hrůza, kdybychom byli všichni stejní… Film pro všechny jenž netrpí předsudky a dokáží si tak vychutnat filmové řemeslo. ()
„Víš, ty se musíš naučiť víc si věřit.“ – „Ale jak?“ – „Musíš mýt sám sebe víc rád.“ – „Jenže to nejde. Není proč.“ Spoilery. To čo bolo? Sláma po DIVOKÝCH VČELÁCH a ŠŤASTÍ uzatvára svoju voľnú trilógiu o hľadaní svojho miesta pod slnkom. Pitvou homosexuála. Nemám problém s tým, že hrdina je gay. Síce je smutné, že i v roku 2007 sú homosexuáli tabuizovaní a pokladaní za niečo tajomné, o čom treba nakrúcať filmy, ale to samozrejme viac vypovedá o nás, než o režisérovi. Takisto nemám problém s tým, ak je hrdinom sexuálny deviant. Ale musí sa jednať o dokument, psychologickú drámu, triler alebo horor. Sláma však zo sexuálneho zločinca urobil sympatickú postavu bezstarostne na lúke zbierajúcu slimačie ulity. Podľa režiséra je normálne, že sa deviant s plačom ospravedlní matke zneužitého neplnoletého chlapca. Keď to nepomôže, nafinguje samovraždu (na jej pozemku, aby ho včas našla a stihla mu zabezpečiť prvú pomoc). Nakoniec mu žena odpustí a všetci traja ŠŤASTNE ŽIJÚ POD JEDNOU STRECHOU. Aj kebyže necháme bokom absurdný, jedným slovom neuveriteľný scenár, po ŠŤASTÍ, ktoré zbožňujem, je to radikálny zosun dole. Doslovné, zjednodušujúce. Nadchli ma len niektoré herecké výkony (Voříšková, Krobot, Kronerová) a z dvoch troch scén som mal slzy v očiach, buchot v srdci a čeľusť na stole (keď Liška niekomu oznamuje, že je gay). Na dvojhodinový film málo. Nepotešili ma ani ďalšie zápory (film končí vo chvíli, keď začne byť najzaujímavejší). ()
Super, bál jsem se, že to bude depka a špatně to skončí, ale Sláma potěšil. Občas je to mírně tezovité a některé věty nejdou hercům úplně od "huby", ale prostředí jižních Čech bylo fajn a herecký ansábl na jedničku (Liška, Bydžovská a Daniel). Známka punku. ()
Takovéhle herecké výkony (neverbální projevy) jsem v žádném jiném českém filmu neviděl, Bydžovská je naprosto neskutečná a určitě zastiňuje i Lišku. Stejně tak mluvené slovo, film plyne a několikrát je doslova interuptován špičkovými dialogy, při kterých ztichlo celé kino, a všichni jenom viseli na ústech herců. I takřka dvouhodinová stopáž není vůbec žádný problém. Ale něco přeci. Přísahám na všech osmnáct kol Optima, že do kina už na českej film nejdu, dokud nezačneme točit pozitivnější snímky. Na mě tyhle věci působí až moc depresivně a smutně (vím, že je to následek události, která ve mně pořád leží), ačkoliv vyznění filmu je kladné. Znovu se budu opakovat (viz Vratné lahve nebo Medvídek), ale nevím, proč je naše tvorba tolik tíživá a depresivní. Život sám o sobě je těžký a tvrdý boj, proč se na to koukat ještě ve filmech. Ale jak říkám, toto je pouze moje věc, já jsem si to prostě neužil tak moc, jak bych měl. Jinak natočeno je to parádně a zahráno ještě lépe. ()
Hluboce lidský film Bohdana Slámy, který se tak v kruhu vrací někam ke svému debutu Divoké včely, než že by lineárně rozvíjel poetiku a místopis svého vavříny ověnčeného Štěstí. Jde zase o vykreslení izolovaného života na české vesnici, kam se z velkého světa euroregionů a blyštivých metropolí (zde konkrétně Praha) buď utíká nebo kudy se jen projíždí... Na takovéto v civilizační evoluci stagnující místo utíká i hlavní hrdina - Učitel. Bohdan Sláma tak nechává ve svém scénáři rezonovat tisíciletou existenciální krizi evropského intelektuála, navazující u nás třeba na osudy Otokara Březiny, ve filmu nedoceněný Tycův snímek Žiletky, zaslechneme tasovský nářek Jakuba Demla (stejně jako jeho filmový odraz Zapomenuté světlo), můžeme zaslechnout i pár imaginárních tónů z varhan Jana Jakuba Ryby, taktéž venkovského učitele... K tomu ovšem rezonance zahrnuje ještě další polohy, a to nejenom jinakost intelektuální, ale i jinakost možná ještě problematičtější a hlubší - jinakost sexuální orientace... Moderní člověk má okolo sebe desítky lidí, žije mezi nimi, ale přesto se cítí sám, žije uvnitř opuštěně. Proto i ve filmu mnohokráte použitý symbol ulity. Vnímavý člověk, intelektuál, žijící v ulitě, opuštěný...není to příznačný fenomén provázející mentální vývoj lidstva skrze jeho dějiny? Útěk z města do vesnického prostředí se ale tentokráte neděje v symbolické rovině buditelů a ruralistů coby útěk před špatným a zkaženým, jde spíše o útěk před sebou samým... Bohdan Sláma tu ve své fabulaci rozehrává tolik zajímavých motivů a vdechuje život tolika překvapivým motivacím (které jsou vždy uvěřitelné a mají pokaždé nějaký racionální základ), že už se těším na jeho další film. Sláma je suverénní i na poli režisérském, je to skutečně umný a talentovaný režisér - pro něj typická pozvolná dynamika filmu plná dlouhých (úžasně komponovaných a natočených) záběrů - nejčastěji jízd, se někdy funkčně prokládá kratičkým dynamickým záběrem kamery z ruky (např. letmý pohled na rozestlanou prázdnou postel), film má tak velmi osobitou (až rozjímavou) atmosféru... Stejně tak vynikající práce s herci, dokonalý casting (vesnický život Slámovi jde), úžasný a geniální Pavel Liška v hlavní roli, civilní, přesvědčivý, herecky ukázněný, hodně mi připomínal Bolka Polívku v Zapomenutém světle. Za připomenutí stojí práce s mladými neherci, (pro Slámu typický) obraz vesnické zábavy, tancovačky (kde se odehrává vše podstatné a dochází k dějové katastrofě), vynikající mizanscéna, velmi autentické lokace vesnice (v protipólu světu dálnice, Halle a Prahy), opět poetická práce s vodou a pramičkou na ní (stejně jako ve Štěstí), velmi sugestivní použití filmové hudby, kreativně zakomponované do struktury příběhu... Samozřejmě, že by se daly nalézt i věci, které by se daly filmu vytknout - někdy naturščici neustojí tak úplně svou repliku, možná, že se dalo trochu jinak pracovat s divákovými emocemi... Ale ani v životě není všechno dokonalé...možná je to analogie... Tedy snímek, který připomíná spíše život, než film... () (menej) (viac)