![všetky plagáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/445/445264_0a1327.jpg)
Réžia:
Milan CieslarScenár:
Vladimír KörnerKamera:
Jiří MacháněHrajú:
Vilma Cibulková, Martin Huba, Igor Bareš, Jiří Lábus, Vladimír Dlouhý, Ester Geislerová, Václav Jiráček, Ondřej Vetchý, Simona Stašová, Karel Dobrý (viac)Epizódy(4)
-
Zima 1939 (E01)
-
Jaro 1945 (E02)
-
Léto 1956 (E03)
-
Podzim 1961 (E04)
Obsahy(1)
Velkolepý epos lásky a prokletí, který se odehrává během druhé světové války a v období na ni navazujícím. Vypráví dramatický příběh matky a dcery a jejich zápasu o základní lidské právo - žít svůj život. (oficiálny text distribútora)
Recenzie (26)
Tahle české snaha všechno vysvětlit a nebát se ukázat, jaké to všechno doopravdy bylo... Snaha o to zachytit prchavé okamžiky historie je sice chvályhodné, ale v tomhle eposu to všechno tak nějak zaniká. Příběh je zajímavý, ale postupem času se příliš rozměrnil. Helikoptéra s Markem Vašutem to celé už jen dozazdila. Musím přiznat, že filmová verze by mi asi sedla víc. ()
4/4 Seriál nebo film? Jedno lepší než druhé. ()
Znovu a znovu se ujišťuji v tom, že debil a svině, bez ohledu na režim a partajní příslušnost, zasluhuje jen opovržení a nemilosrdnou smrt. Syrové zpracování silného tématu, které je místy přeexponované, místy zase zbytečně rozmlžené, ale v celku působí věrohodně a potavě. A to přesto, že půl doby se musím dívat na tu blbou Esteru ()
Narozdíl od filmu zde byly jasnější peripetie Dorli v závěru, ale jinak se mi to jeví spíš jako rozmělnění téhož. U scén s křižákem Janem Kačerem jsem dokonce přemýšlel, zda to nemá být parodie na Údolí včel. Jednoznačně dávám přednost filmovému sestřihu. ()
Radek99 nám zavádí nový termín středoevropský člověk (?) a Krev zmizelého zřejmě pokládá za geniální dílo, já si ovšem dovolím oponovat. Prvním problémem je to, že Körner přeskočil celou II. světovou válku a věnuje se až poválečnému odsunu Němců. Vidíme tak jedině to, jak v roce 1945 Češi střílejí do Němců (což se Körner samozřejmě nemohl odpustit, jakkoliv i to je prokázaný historický fakt). Poválečný odsun Němců ale z kontextu vytrhávat NEJDE. Ono to dost kruté chování bylo tak nějak pochopitelné v poválečné situaci a po šesti letech heydrichiády, střílení bez soudů a lámání páteře. Druhým problémem Krve zmizelého je příchod druhé totality, tentokrát komunistické. Scénář absolutně ignoruje cestu komunistů k moci a únor 1948, jakkoliv tenhle fakt hodně ovlivní další osudy postav. V tomhle směru daleko lepší práci odvádí jiný seriál, Zdivočelá země. Co ale tomuhle seriálu podráží nohy nejvíc, to jsou samotné postavy. Je zarážející, jak Körner zobrazil české postavy. Tu kluzkou bestii Igora Bareše je dost dobře možné přijmout, potřili k době. Když se k tomu ale přidá snaživec Ondry Vetchého a ubožák Jiřího Lábuse, jsem hodně zaražená z takého přístupu. Jako by u nás musel mít člověk trochu německé, případně židovské krve, aby měl charakter! Samotná Helga a Dorli jsou postavy, které nedokáží vzbudit sympatie a bude vám na nich pramálu záležet - zkuste si obě porovnat s chudákem Grétkou z Pramene života. Ve výsledku vznikl podivně odstažitý epos, který o diváckou oblibu snad ani nestojí a není příliš "user friendly". Jak vidno z počtu hodnocení tam nahoře v rohu, diváci zareagovali tak, jak se dalo čekat. ()
V podstatě si o tom myslím totéž, co o filmu. Jen snad s tím rozdílem, že u TV seriálu jsem ochoten akceptovat více "televiznost". Níže vložen komentář k filmu.. Na jedné straně ten scénář není špatný, atmosféra je typicky Körnerovsky hutná, temná a bezvýchodná, postavy jsou zmítány kolem dějin (nebo se stávají jejich soukolím, většinou v negativním smyslu) a brutalita války i následného socialismu je vykreslena dobře. Na druhé straně stojí viditelně televizní produkce -to vadí hlavně u válečných scén-, rozsekanost a nepříliš šťastné obsazení sl. Geislerové. Trochu mě i mrzí jistá nevyváženost. Jak mi přijde film silný při zmínkách severských legend a mystiky, tak mi přijde slabá a šroubovaná část věnovaná Kongu. Vždycky si říkám, jaká je to škoda, že už nemůže Körnerovy předlohy točit Vláčil. Protože filmy jako Údolí včel, Adelheid už tu nikdo nenatočí. ()
Jeden z mála případů, kde prodloužená verze není o moc lepší než originál. ()
Vcelku podařený televizní film o nejtemnějších dobách naší moderní historie. Ději bych vytkl snad jen docela zmatený, schematický a celkově méně povedený první díl a závěr, který mi ke zbytku moc neseděl. Největším minusem je pak obsazení ohavné a hysterické Ester Geislerové do hlavní role. ()
Já se nehodlám pouštět do hlubokomyslných interpretací. Omezím se pouze na konstatování, že se mi to velmi líbilo do třetího dílu, čtvrtý byl slabší. Zůstalo to vlastně viset na Dorli a tam už ten příběh buď neměl tu sílu, nebo na to herecká představitelka neměla. Já bych to viděl tak půl na půl. Jinými slovy, místo, aby příběh ve čtvrtém dílu nějak vygradoval, prostě spíš dokodrcal do konce. Proto ty čtyři hvězdičky. Přesto mohu za sebe potvrdit, že to byl rozhodně jeden z těch lepších počinů, které jsme tu v posledních letech na televizní obrazovce měli. ()
O řád lepší než celovečerní film, který ev mě nedokázal vyvolat ve své zkratkovitosti žádné emoce. Minisérie teprve ukazuje skuteční režisérův i scénáristův záměr a až na jistou klišovitost a chladnost se dá Krev zmizelého považovat za mírný televizní andprůměr, jehož halvní devizou je jeho filmovost. ()
Teď sio připadám trochu nespravedlivě... Filmu jsem dal také po 3 hvězdičkách, ale po 3 tznačně solidních a veskrze zasloužených hvězdách, protože epické dílo takových rozměrů si je jistě zaslouží. Na "prodlouženou" verzi jsem se upřímně těšil, ale o to víc jsem jí byl zklamán. Zbytečné natahování, jalové scény a občas pocit trapnosti (ne, Jan Kačer tohle dělat opravdu neměl...) ()
Řekl bych lepší než film. ()
Čirá hrůza... ()
Tak to je opravdové překvapení, po velice dlouhé době český film, u kterého jsem vydržela a dokonce se mi líbil. Velice pěkný výkon paní Cibulkové mě taktéž potěšil, i když nepatří zrovna do mých oblíbených hereček. 80% ()
Baladický příběh začínající milostným románkem a končící nemilosrdným utrpením. Trýznivý osud Helgy a posléze i její dcery Dorli napříč dvou politických režimů, jaký si nikdo neumí ani představit. Čtyřdílná televizní minisérie s hodinovou stopáží každého dílu svým námětem, zpracováním, výpravou a hlavně dramatizací určitě předčí očekávání. V hlavní roli Vilma Cibulková, která tu podala úctyhodný herecký výkon. Příběh je rozvinut v časovém rozmezí dvaceti let a je napsán tak, že námětově vypovídá vše podstatné a jedinkrát nevytváří dojem zkratkovitosti. Válečný stav, poválečná msta na německém obyvatelstvu a jejich odsun, nástup komunistické represe a komunistický režim v celé své ryzosti. A v celé své ryzosti se vlastně jedná o další filmový projekt, coby účet z naší minulostí a zároveň ukazující varovný prst. Takových snímků už vzniklo přehršel a vznikají stále další, až to vytváří dojem, že nebýt této doby, česká kinematografie by neměla snad ani o čem natáčet. Silných emocionálních momentů si diváci užijí více než dost. I když i tady samozřejmě nechybí jedno velké ale. Těchto momentů je tady tolik, že mnohé, a také svým způsobem zásadní, spíše zapadají do ztracena. Jedná se o první filmový projet, kde se poukazuje na dvě lidská traumatizující období, čímž si tvůrci na svá bedra vzali hodně velké břemeno. Nic není dokonalé, avšak toto je v rámci televize povedený projekt, který se může hrdě zařadit mezi podobný osudový seriál 'Zdivočelá země' (1997-2012). ()
Tohle je seriálový objev roku... ()
Sorry, ale není tu vůbec nic co by příběh zlepšilo... jen ho víc natahuje, nic víc nic míň... ()
Začínalo to slibně, ale postupně se z toho stávala větší a větší fraška. Navíc mám už delší dobu pocit, že se Körner stále více opakuje a jeho vyhrocený přístup, že všichni jsou oběti, jenom Češi bezcharakterní svině, mi taky není úplně blízký. Škoda, mohlo to dopadnout mhohem líp. ()
Klasika. Cesi jsou zhuverile vrazdici bestie, Nemci politovanihodne obeti. Tomuhle pojeti dejin a la Habermannuv mlyn asi nikdy neprijdu na chut, ale bude treba si pomalu zvykat. Vic nemam, co dodat, protoze v ten moment me tohle manipulativni dilo prestalo zajimat. Jedna hvezda za v celku slusne filmarske remeslo. ()
Opravdu velkolepě (na dnešní poměry) zamýšlená freska reflektující středoevropský prostor v jeho původní historické a etnické složitosti, nedegradující problém české historie pouze na izolovanou českou kotlinu (k čemuž dopomohl právě poválečný odsun, jakož i pád železné opony a povaha formování české národní identity ve smyslu pokračujícího národního obrození...jako vymezení se proti živlu německému), odrážející historické (cirka polovina milénia vyvíjející se ve státním útvaru obrovské rakousko-uherské monarchie), politické (odsuny obyvatel jako reakce na právě dominující ideologii, ale i předchozí odsuny...) i čistě osobní roviny příběhu středoevropského člověka (v mnohém připomínající obdobně koncipovaný Grassův a Schlöndorffův Plechový bubínek - taktéž v drobnohledu města Gďansku reflektované osudy malého etnika (Kušubů) na poli širokých středoevropských souvislostí). Námět a scénář pochází od Vladimíra Körnera a nejde paradoxně o adaptaci jeho literárního textu, nýbrž naopak - scénář později vydané knize předcházel (10. svazek spisů Vladimíra Körnera). Autor mimo jiné reflektuje (díky náladě panující ve společnosti) v českém umění dosti tabuizované téma - eticky problematický poválečný odsun Němců a zvěrstva, kterých se na nich Češi dopouštěli (navazuje tak na snahy některých dřívějších autorů - napadá mě analogie s povídkovou knihou Josefa Knappa Čas kopřiv atd.) Můžeme namítat, že odsun byl jen vyústěním toho, co se dělo v našich zemích v období Protektorátu, ale kořeny jsou možná hlubší (,,sudetská" krize počátku 20. let krátce po vzniku republiky, snahy sudetských Němců o odtržení, Československá armáda obsazující pohraničí a násilné potlačení separačních snah...) a otázky závažnější - je princip kolektivní viny správný? Bylo znásilňování a zabíjení spravedlivou odplatou napříč sociální strukturou etnika? Chovali jsme se i my, Češi, jako zvířata?... Trochu ploché bylo zobrazení a vykreslení vojáků Rudé armády (ve stylu Škvoreckého Zbabělců) - vojáci jen pijí a znásilňují, což je ovšem zase jen hrubě generalizující pohled. Problém není v národnosti vojáka, problém tkví v podstatě jeho existence... Ve vykreslení rozdílných osudů jednotlivých etnik a akcentace některých rysů tragického dějinného údělu (predestinační úděl Židů roztroušených po světě v diaspoře, smutné osudy Finů či pobaltských národů vidících v Hitlerovi ,,zachránce" před hordami bolševiků...) vidím vůbec největší klad celého uměleckého záměru. Jak už je u Körnera zvykem, hrůzu a vykloubenost doby demonstruje na dopadech na obyčejné lidi, obvykle ženy (viz Zánik samoty Berhof a jiné), které jsou válečnými hrůzami vláčeny a smýkány k bolestnému očištění... Milan Cieslar se odvážil experimentovat a jako opozitum k naturalisticky ztvárňovaným reáliím dějinně erupčního období se rozhodl použít mystická snová intermezza, v níž se zhmotňují postavy severských ság (symbolicky obsazený Jan Kačer v roli otce baltského rytíře coby aluze na Vláčilovo Údolí včel) spojený vždy s archetypickými obrazy moře atd., severské ságy promlouvají také v dialozích hrdinů (,,Na severu narodí-li se děvče, tak se porazí nejvyšší borovice, dřevo se zatíží kameny a ponoří do tůně. Tak umře čas... Vyloví se až tehdy, když se ta dívka chystá vdávat..."). Umělecká forma (např. scény z krematoria koncentračního tábora...) vysoce převyšuje běžnou seriálovou produkci českých televizí poslední doby... S tím se váží i vynikající herecké výkony, a to nejen známých hereckých tváří (Martin Huba, Vilma Cibulková...), ale i množství neherců či méně známých, neokoukaných, hereckých a obecně lidských typů. Jako problém jsem tentokrát necítil ani používání němčiny a jiných jazyků, které nepřecházelo nelogicky po pár frázích v češtinu, ani nebylo pokaženo postsynchrony... Podle mého soudu je Krev zmizelého tím nejlepším televizním cyklem, který tady v období po roce 1989 vznikl... Podobné filmy: Habermannův mlýn () (menej) (viac)