Réžia:
Alejandro AmenábarKamera:
Xavi GiménezHudba:
Dario MarianelliHrajú:
Rachel Weisz, Max Minghella, Oscar Isaac, Ashraf Barhom, Michael Lonsdale, Rupert Evans, Homayoun Ershadi, Richard Durden, Yousef 'Joe' Sweid, George Harris (viac)Obsahy(2)
Píše se rok 391 po Kristu a Egypt se nachází pod nadvládou upadajícího římského impéria. Násilné, náboženské nepokoje pronikají ulicemi Alexandrie až za brány slavné městské knihovny. V jejích zdech zůstává uvězněna i vynikající astronomka a filozofka Hypatia (Rachel Weisz), která je i se svými věrnými stoupenci odhodlaná knihovnu bránit. Dva muži jsou ale odhadláni bojovat nejen o záchranu veškeré moudrosti antického světa, ale také o lásku krásné Hypatie. Vtipný, bohatý a privilegovaný Orestes (Oscar Isaac) a Davus (Max Minghella), mladý otrok, který se zmítá mezi tajnou láskou ke své paní a vidinou svobody, kterou by získal, kdyby se přidal k nepřátelským křesťanům… Film Agora vypráví nejen o moudré Hypatii a jejím životě, ale také o době, kdy ze starověkých chrámů odcházeli staří bohové a nastupovala nová náboženství. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (766)
O filozofce Hypatii jsem v životě neslyšel, a tak jsem rád, že mi byla tímto filmem představena. Výpravné drama o síle myšlenek a rozumu, strhávaných nemilosrdným náboženstvím, jež má v popisu milosrdnost, dokáže oslovit, ale také jaksi zachází na úbytě, když se film začne prodírat oparem nudných, až televizních scén. Nicméně už jen jako vcelku inteligentní historický exkurz stojí film za pozornost. ()
Na Milánské ujednání z roku 313, které se tváří sympaticky pokrokově a vyhlašuje svobodu vyznání pro všechna náboženství, navazuje v roce 380 prohlášení o oficiálním státním náboženství Římské říše (za císaře Theodosia I), které nastoluje v Evropě zcela nové paradigma (zákaz pohanství). Zavraždění Hypatie byl jedním z prvních fyzických projevů nového řádu. Mircea ELIADE to ve své knize "Dějiny náboženského myšlení II" popisuje takto: "... pronásledovaní se stávají pronásledovateli... Roku 415 se skupinka fanatických mnichů dopouští jednoho z nejhanebnějších zločinů, které dějiny poznaly: ztýrají a ubijí Hypatii, ušlechtilou filosofku z Alexandrie, kterou její žák, biskup Sinésios, připomíná jako "matku, sestru, učitelku a dobroditelku". Pozn: Jules Maurice Gaspard (1862–1919) si ji vysnil a nakreslil jako krásnou a oduševnělou ženu. ()
Víc než cokoli jiného přede mě Agora klade otázku: "Dostanou lidi někdy rozum?" Odpověď je bohužel nasnadě: "NE!" V konfliktu racionalita versus primitivismus vítězí to druhé na celé čáře. Vím to, očekávám to, a přesto mě to pokaždé neskutečně dožírá. Mít tak vyrovnanost Hypatie, byla bych asi spokojenější... Agora je v tomhle ohledu stejná jako její hlavní hrdinka: vedle hollywoodských velkofilmů působí prostě a stojí si sama opodál, ale o to cílevědoměji si jde svou vlastní cestou, přináší poselství a nezaujatost na úkor velikáštví a moralizování. Poměrně naturalisticky podané krvavé scény nepůsobí samoúčelně a nejsou tu jen pro efekt, spíš k tématu nevyhnutelně patří. Ovšem největší klad pro mě netkví ani v kulisách a kostýmech, ani v intrikách papalášů, ale v lásce k vědění a fascinací vesmírem a přírodou, bez ohledu na šílenství všude kolem, a i když tenhle přístup zpočátku funguje jako únik před lidskou omezeností, nakonec se ukáže, že moudrost vážně nevítězí. Ne v tomhle světě. Přesto vynikající Rachel Weisz Hypatiino nadšení přenesla i na mě a já měla pocit, jako by mě vzala za ruku a provedla Alexandrijsou knihovnou. Takhle si představuju historický film. ()
ocenenia : MFF Cannes 2009 - nesúťažný výber ◘◘◘◘ Amenabar a historický veľkofilm za 70 melónov ktorý ma má vzdelať ..... :)) ..... vypil som pri tom síce 4 pivá, ale môj dojem to nejak nezlepšilo, a súdiac podľa skvelého prijatia (prečo asi? :) sa autorom do tej mojej prechlastanej makovice nepodarilo vtĺcť zhola nič.... pred zdrvujúcimi pravdami som sa skryl za fľašku :) ....a na týchto diskusiách ma pobavilo najmä konštatovanie, že sa nejedná o mainstreamovú zábavu .... to akože dnes frčia filmy s tématikou á la "Ten Commandments" ? :) ()
Na to, že je to Amenábarova práce jsem trochu zklamanej. Takhle patetickej a schématickej počin bych od něj teda nečekal. Nezachrání to ani výprava a "kosmické" pohledy. K těm pseudokřestanům, co za pár století "zapomněli", co Ježíš učil o odplatě, braní meče do rukou a pletkách s politikou, škoda mluvit. A víra ve filosofii? :-) ()
"Myslel jsem, že tam budou víc jezdit na koních a bojovat," zaslechl jsem kohosi při východu z kinosálu. Tak koně se na agoře objeví opravdu jen okrajově (ale jsou tam!) a místo epických bitev je divák svědkem několika realisticky podaných pogromů. Jinak je to ovšem film o lásce k vědě, svobodomyslnosti a věčné netoleranci k vyznání druhých. ()
Musím přiznat, že jsem očekával daleko více. Chvílemi jsem se nudil, přestože příběh byl celkem zajímavý. Ocenil bych trochu více akce, přestože o ni v tomto filmu vůbec nešlo. Některé scény byly prostě příliš dlouhé a nezáživné. ()
Těžké hodnotit pro mě, jako Krista vyznávajícího člověka. Ať to bylo jakékoli, z filmařského hlediska to bylo natočené opravdu zdařile. Především vizuál je moc pěkný. A jestli to tak doopravdy bylo? To vám asi neřeknu, ale myslím si, že dobovou a místní atmosféru film zachytil poměrně korektně. Až na to že paraboliáni byl řád starající se o nemocné a knihovnu vypálili muslimové. Holt nebylo každý den posvícení. ()
Naprosto úžasný film. Co dodat? Snad jen že: Svět je zvláštní místo pro život". ()
Silný zážitek! Skvěle natočený snímek o nepříliš diskutovaném období lidstva. Divák, který čeká monstrózní popcornový blockbuster, bude těžce zklamán. Naopak na své si přijdou ti, kdo dávají přednost skvělým hereckým výkonům, perfektní výpravě, krásné hudbě (Marianelli) a poutavému ději z dob krutých a dávno minulých. Násilí plodilo jen další násilí, vždycky tomu tak bylo a vždycky tomu tak bude. Pod zástěrkou víry se lidi zabíjeli a usilovali o moc napříč celou historií... děsí mě fakt, že se člověk ze svých chyb dosud nepoučil... (silné 4hvězdy) ()
moje první setkání s Amenábarem a ihned trefa do černého.Úžasná výprava (byť z větší části digitální),dechberoucí obrazy,jako vždy skvěla Rachel Weisz a silný,emocemi nabitý příběh.Upřímně sem od Agory očekával něco víc rozvleklého,přemýšlivého,filozofického (a díky této doměnce sem Agoru dlouho odkládal) a ačkoliv Amenábar do filozofických vod sem tam zabrousí je Agora pravým opakem a hlavní roli tady hraje náboženství,které tu není ukázano zrovna v nejlepším světle (a neplatí to jen o křesťanství)... ()
Tak, to je právě jeden z těch historických! A teď jsem tady smazala ceeeelej komentář o tom, jak to bylo s heliocentrismem, feminismem a pohanstvím! Je to prostě film, tak jsem to spolkla. Každopadně, mně se líbil i se svým dramatickým koncem a se zapálením Hypatie pro záchranu moudrosti starých Alexandrijců. Je to zajímavá podívaná a ty "kulisy" byly tak dobré, že jsem byla překvapena. Z těch historických splašek, co se na nás hrnou, je tahle vážně zdařilá. ()
Příchod křesťanství, náboženstí fanatici ve velice pěkném, ale nudném výpravném příběhu. Celý film se řeší, jak obíhá Země kolem Slunce na pozadí náboženských konfliktů. Ani nádherný obraz ve Full HD a vynikající zvuk mě nedokázal vtáhnout do děje, ale po výtvarné stránce se mi to moc líbilo. ()
Zase jsem si jednou u filmu pořádně zabulil. Nejproradnější světové náboženství zde je znázorněno v celé své krvelačné kráse. Je tu jasně ukázáno, kterak křesťanští bastardi zničili všechnu moudrost a umění antiky. Jak zabili nesmírně krásnou a inteligentní ženu jen proto, že byla prostě chytřejší než oni. Skvělý výkon podala Rachel Weisz, zdatně ji doplnil Oscar Isaac, který si zahrál velmi rozporuplnou postavu, což umí. Původně jsem chtěl dát 4*, ale závěr mě natolik dojal, že dávám 5*. P.S. Jednou přijde den, kdy bude křesťanství, nejsprostší náboženství, poskvrněné krví miliónů nevinných, zničeno. Jednou si všichni inteligentní lidé musí říct dost. A ten den se blíží! ()
Tento film jasně ukazuje zvrácenost náboženského fanatismu, který vždy vede k úpadku a k vítězství primitivismu nad pokrokem. Stejně jako tehdy zažíváme to samé dnes, kdy se všude kolem nás šíří jako mor současná verze tehdejšího křesťanského zla v podobě radikálního islámu a stejně s ním přichází opět úpadek a likvidace vědeckého poznání na úkor dogmatické víry. Nositeli jsou rovněž nevzdělaní a snadno ovladatelní fanatici, které spojuje nenávist k bezvěrcům. Jejich vůdci touží po nadvládě a po moci a chtějí zničit vše co je v rozporu z jejich náboženským přesvědčením. Lidstvo jak se zdá je nepoučitelné a tak nás za pár desetiletí čeká s velkou pravděpodobností návrat do nového temného středověku. Osud Hypatie asi čeká každého svobodomyslného člověka nejen v Evropě, který se dnes nebo za sto let odmítne podvolit islámu. Rozdíl mezi křesťanským a islámským fanatismem a dogmatismem je v reálu minimální, stačí se podívat na chování různých ultrakonzervativních křesťanských skupin a srovnat si ho s islamisty. Rozdíl je možná v tom, že křesťanství si prošlo jistou reformací ale v jádru je stále stejné. Agora je velice dobře natočený film a je vidět, že tvůrci si na jeho výpravě dali záležet. Všechny důležité postavy mají přesně propracované charaktery a jejich jednání je z jejich pohledu naprosto logické stejně jako to čeho se snaží dosáhnout. Nejlepší a nejsilnější je samozřejmě ta nábožensko-politická linka, která by si zasloužila daleko více prostoru a klidně by mohla jít dál do hloubky. Linka vědecká zabývající se poznáním vesmíru a tím jak jsou rozestavěny planety v naší sluneční soustavě je rovněž velmi zajímavá a pěkně dokresluje, o kolik vědomostí jsme jako lidstvo přišli díky křesťanskému fundamentalismu jen by mě zajímalo, jestli poté až se to stane znovu, bude opět trvat 1200 let, než všechny ztracené vědomosti znovu objevíme. Nejslabší dějová linka je ta romantická, protože hlavní hrdinka je až moc zabraná do bádání, takže na muže jednoduše nemá čas ani náladu a má raději volnost a svobodu pro svou práci než, aby si s někým něco začala a pak neměla čas na vědu. To je ale docela škoda, protože pak ve vztahu k lidem působí malinko chladně i přesto, že ona sama hned několik hlavních hrdinů rozpaluje takovým způsobem, že jsou ochotní pro ni riskovat i život. Celé poselství filmu je v dnešní době více než aktuální a měl by ho vidět každý kdo si naivně myslí, že nevzdělané ale za to odhodlané hordy náboženských fanatiků jsou pro Evropu přínosem. ()
-4* Konflikt filosofie s náboženstvím je asi věčný a v tomto velkofilmu je přesvědčivě vystižen. Navíc je hezky předvedený nenápadný, avšak postupný přechod jednodušší masy lidu ke křesťanství. Ale neberu tento film protikřesťanský, spíš antifanatický. Vizuální stránka i výprava je okázalá a tady mi přišla přiměřená a nelezla na nervy, jak se to občas u velkofilmů stává. Tento 4-hvězdičkový film jen měl na můj vkus pomalejší rozjezd a hlavním příběhem na mě působil emočně ploše, přesto smysluplná stránka filmu převažuje a můžu jen doporučit. Hlavní motto: Ten kdo nepochybuje, tak mu stačí věřit! [ PŘÍBĚH: 2 /// ATMOSFÉRA: 2 /// TEMPO: 2 /// ORIGINALITA: 3 /// NÁLADA: 1 /// ART: 0 /// STYL: 3 /// CASTING: 2 (3*MAX) ] ()
Veľmi odvážny pohľad na boj medzi racionálnou vedou verzus náboženskej doktríny. Tento film je neuveriteľne smutný, pretože zobrazuje davy náboženských extrémistov, ktorí ničia nahromadené vedomosti, čo sa stalo mnohokrát v priebehu dejín a mnohými spôsobmi tak brzdilo náš pokrok. 7/10 ()
"Věřím ve filosofii." ()
Zajímavá biografie na rozhraní antiky a středověku. Jen škoda, že většina postav působí spíše jako kulisa doby než jako živoucí jedinci. ()
4. století znamená pro Egypt jakou součást Východořímského státu velký úpadek pohanství. Toto období je zobrazeno v tomto snímku a ukazujeme nám křesťanství v Egyptě v tom nejhorším světle, včetně ničení obsahu alexandrijské knihovny. Po "vypořádání" se s pohany přichází další krok křesťanů a to je vypuzení židů z Alexandrie. Film je zaměřřen na období zavraždění fylozofky a astronomky Hypatie, což je považováno za ukončení helénistické kultury Egypta. Skvělý herecký výkon Rachel Weisz, Isaaca i Minghella jsou podpořeny povedenou výpravou a hudbou. Určité historické nepřesnosti tam jsou, ale přesný historický popis událostí určitě nebyl cílem. Film stojí určitě za zkouknutí. ()
Reklama