Réžia:
Robert DornhelmScenár:
Gavin ScottKamera:
Fabrizio LucciHudba:
Jan A.P. KaczmarekHrajú:
Clémence Poésy, Alessio Boni, Alexander Beyer, Malcolm McDowell, Andrea Giordana, Brenda Blethyn, Violante Placido, Hannelore Elsner, Benjamin Sadler (viac)Epizódy(4)
Obsahy(1)
Velkolepá freska osudu několika ruských šlechtických rodin ve víru napoleonských válek podle stejnojmenného románu L. N. Tolstého. Nejnovější adaptace mistrovského románu Lva Nikolajeviče Tolstého se tentokrát ujal velkolepý evropský projekt osvědčené italské produkční dvojice Luky a Matilde Bernabeiových (např projekt Imperium). Na osudech Nataši Rostovové, Andreje Bolkonského a Pierra Bezuchova a dalších šlechtických rodin se tak znovu vrací do doby velkolepé nádhery šlechtického Ruska za cara Alexandra I., kdy Napoleonovy expanzivní plány zasáhly citelně do životů milionů.
Soukromé paláce petrohradské i moskevské šlechty, lásky i intriky vysoké společnosti, ale i bitevní pole napoleonských válek tak znovu ožívají pod vedením režiséra seriálu Roberta Dornhelma (Spartakus), s pomocnou režií zkušeného castingového specialisty Brendana Donnisona v největší evropské televizní koprodukci, na níž se podílely produkce Španělska, Polska, Ruska, Německa, Francie a jako hlavní producent Itálie.
Čtyřdílný seriál se natáčel celých 20 týdnů na historických lokalitách v Rusku a Litvě, účastnilo se na něm kromě úctyhodného mezinárodního obsazení také 1 800 specialistů, 15 000 statistů a a není bez zajímavosti, že mezi nimi i významný počet českých kaskadérů.
V hlavních rolích mezinárodního obsazení uvidíme mladičkou Francouzku Clémence Poésyovou v roli Nataši a skvělého italského herce Alessia Boniho v roli Andreje. Ostatní role jsou obsazeny mezinárodními hvězdami, jako je např. Malcolm McDowell, Brenda Blethynová, Alexander Beyer a další. Vynikající původní hudbu k seriálu složil mezinárodně oceňovaný polský skladatel Jan A. P. Kaczmarek (Oscar za hudbu v roce 2005).
1.díl Píše se rok 1805 a mladinká Nataša Rostovová vstupuje poprvé do kruhů moskevské šlechtické společnosti. Všechno se zdá krásné a nadějné. Bratr Nikolaj, zamilovaný tajně do jejich sestřenice Soni, dobrý přítel Pierre Bezuchov a nádherný ples pořádaný skvělými rodiči, hrabětem a hraběnkou Rostovovými. Jako vždy se tu sešla šlechtická smetánka a mezi nimi i okouzlující kníže Andrej Bolkonskij. Idylu společenské zábavy však naruší zvěst, že Rusko právě vstoupilo do války proti Napoleonovi. Všichni carští důstojníci musí narukovat pod velením generála Kutuzova a jejich ženy a lásky zůstávají doma se svými obavami.
2. díl Kníže Andrej Bolkonskij, který byl po bitvě u Slavkova prohlášen za mrtvého, se nečekaně vrací právě ve chvíli, kdy jeho žena Líza umírá při porodu malého Nikolušky. Pro Andreje přestane existovat radost až do chvíle, kdy ji v něm znovu probudí zamilovaná Nataša Rostovová. Jejich vzájemné city rostou, přesto, že Andrejův otec se postaví proti. Žádá od syna především plnění vojenských povinností a s hrdostí jej posílá do velení ruských vojsk na polskou hranici. Oba zamilované tak čeká těžká zkouška dlouhého odloučení. Nikolaj se také konečně rozhodne oficiálně oznámit, že se hodlá oženit se svou dlouholetou láskou, sestřenicí Sonjou. Hraběnka Rostovová, zničená z finanční situace rodiny, to však odmítá přijmout. Pierre, jehož ve smrtelné hodince uznal hrabě Bezuchov za svého legitimního syna a stal se tak bohatou a žádanou partií, byl intrikánským knížetem Kuraginem vmanipulován do sňatku s jeho krásnou, ale plytkou dcerou Helene. Nyní však sklízí trpké plody své poddajnosti. Helene, která získala sňatkem především bohatství, se vedle mírného Pierra nudí a ráda podlehne svádění Pierrova přítele Dolochova. Dosud mírný Pierre je vyprovokován k souboji, který však dopadne jinak, než by kdokoliv očekával. Helenin bratr kapitán Anatol, jenž stačil urazit kněžnu Marju Bolkonskou při námluvách, způsobil na frontě další ostudu tím, že zneužil nevinnou dceru svého hostitele. Kníže Andrej od něj nekompromisně žádá nápravu. Nataša s otcem, hrabětem Rostovem navštíví knížete Bolkonského, vrací se však hrubě poníženi nespolečenským chováním knížete. Anatol, který se vrátil do Moskvy, vycítí v osamělé a nezkušené Nataše dobrý cíl pro pomstu knížeti Andrejovi.
3. díl Zkušený svůdce Anatol Kuragin probudil v Nataše při setkání v opeře dosud nepoznaný zmatek. Za láskyplné podpory své intrikánské sestry Helene se vložil do hry, která mu měla pomoci pomstít se knížeti Andrejovi. Všechno však přece jen nepůjde podle jeho představ. Andrej však odkládá příjezd do Moskvy, neboť u polských hranic se začínají nebezpečně srocovat Napoleonova vojska. Zdá se, že mír nebude mít dlouhého trvání. Anatol má všechny trumfy v rukou a jen Sonjina bdělost a zásah Marji Dmitrijevny ochrání Natašu před fatální chybou. Ten nejtragičtější čin ve svém životě však přece jen udělá. Dopis, v němž se zříká zasnoubení s knížetem Andrejem, dojde až k rukám knížete Bolkonského. Už není cesty zpět. Píše se rok 1812 a Napoleon vtrhne do Ruska. Zklamaný a uražený Andrej se nechá odvelet do Smolenska, aby dostal příležitost se střetnout s Anatolem Kuraginem. To se mu sice podaří, ale válka je krutější než všechny pomsty. Pierre, jediná Natašina útěcha, se vydá k Borodinu, aby na vlastní kůži pochopil, jaké peklo je skutečná válka. Andrej je těžce raněn, Anatol Kuragin však také.
4. díl Postup Napoleonových vojsk do hloubi Ruska je nečekaně rychlý. Generál Kutuzov však ustupuje, aby zachránil zbytky ruské armády. Celá Moskva se chystá na evakuaci. Rostovovi odjíždějí do Jaroslavle k příbuzným jen s nejnutnějším a berou s sebou raněné vojáky. V jednom voze s nimi cestuje i raněný Andrej, který na sklonku života pochopil smysl odpuštění a lásky. Kněžna Marja Bolkonská, která pochovala otce, se rovněž chystá na cestu. Zpráva o Andrejovi ji však rovněž přivede do Jaroslavle. Andrej tak umírá ve společnosti žen, které nejvíc miloval. Hrabě Nikolaj Rostov nedokáže na frontě zabránit smrti nejmladšího bratra Péti, který trval na tom, že musí také do války. Rostovovi tak nejen přicházejí o majetek, ale i o milovaného syna. Náhodné setkání Nikolaje s kněžnou Marjou však přeroste v hluboký milostný cit. Pierre, který si po válečném zážitku vzal do hlavy, že provede atentát na Napoleona, je zajat a strádá životem zajatce v mužickém obleku. Před smrtí ho zachrání jen šťastná náhoda. Helene Kuraginové, která zůstala s otcem v Moskvě jako jedna z mála, zůstane z intimního vztahu s Napoleonovým pobočníkem Ramballem kruté dědictví. Napoleon odtáhl z vypálené Moskvy a Rusko se znovu probouzí k životu. I Nataša se nakonec dočká štěstí. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (39)
Tolstoj poněkud instantní, divácky ovšem nepochybně vděčný, formou zručně filmově televizní... Výborné (bez ironie! ;-) zpracování pro milovníky pěkně vyrobených televizních sérií. Poctivé tři hvězdy po druhém dílu, s jedinou potměšilou jistotou, že lepší už to nebude... Nevadí. Milovníkům pravé filmové krásy stačí tahle více jak čtyřicet let stará adaptace s pravou ruskou duší a na svou dobu a podmínky vzniku vskutku velkofilmovým srdcem - http://www.csfd.cz/film/75750-vojna-a-mir-i-vojna-i-mir-i-andrei-bolkonsky/ - http://www.csfd.cz/film/77637-vojna-a-mir-ii-vojna-i-mir-ii-natasha-rostova/ - http://www.csfd.cz/film/98363-vojna-a-mir-iii-vojna-i-mir-iii-1812-god/ - http://www.csfd.cz/film/89959-vojna-a-mir-iv-vojna-i-mir-iv-pierre-bezukhov/ - a věčná škoda, že dnes už nenahlédnutelná v kině s původním formátem obrazu "panorama70mm". Zažil jsem, nezapomenutelné pocity! . . . Ovšem i přes všechny možné výtky se nakonec tímhle popkulturním produktem zas tak nic hrozného nestalo. V dnešní záplavě jiných všelijakých podbízivých a laciných rádobyuměleckých umělohmotných počinů jde o příjemně oddychový divácký zážitek, kde mně osobně kupodivu nevadí ani ta délka. Snad jen, že chtělo by se vidět v ruském znění... Každopádně pak podceňovat tenhle opus pod tři hvězdy v souvislosti s výše řečeným mi připadá tak trošku jako neférová póza... Užívejte v dobrém rozmaru! Mír šíším, vojnu paňácům! - - - - - (Sledováno průběžně se zájmem a lehkým zklamáním na ČT2, bohužel s českým dabingem, hodnocení 55., komentář zde jako šestý - 27.1.2010) ()
Při sledování vojenských operací je patrné, že se jaksi nedostává dostatečného množství komparzistů, třebaže se tvůrci snaží ze všech sil tento nemilý detail zamaskovat. Kupříkladu bitva u Slavkova tak připomíná spíš nějakou nedůležitou místní šarvátku, oproti tomu následná bitva u Borodina mě po předchozí zkušenosti docela mile překvapila. Navzdory přece jen poněkud televiznímu zpracování nelze snímku upřít vcelku slušnou atmosféru a dostatečnou dávku věrohodnosti. Všechny čtyři díly si bez větších problémů udržují přibližně stejnou úroveň, jenom úplný závěr, který ukazuje protagonisty příběhu po několika letech, si mohli tvůrci odpustit. ()
Už jsem si zvykla, že film se nemusí vždy držet knižní předlohy. A tak mi ani nevadilo, že tu plno věcí nebylo, že sedmnáctiletou Natašu hrála 25tiletá herečka, že Bitva u Slavkova nebyla na zasněžených pláních a zamrzlých rybnících, že Alexandrovi I. bylo v době bitvy 28 a ne 50 let. …Nic. Absolutně nic z toho mi nepokazilo dojem z Tolstého velkého díla. A pravda v něm skrytá byla i v tomto provedení dobře znát: „válka (tady sice amatérsky ztvárněná, ale ať) není nepříjemnost, ale ta nejohavnější věc na světě.“ ()
Velice slušná filmová verze Vojny a míru. Herci jsou do svých rolích typově dobře obsazeni a odvádějí kvalitní výkony (každopádně herecky nejpřesvědčivější je samozřejmě mistr Malcolm McDowell). Režie je průměrná, délka je snesitelná. Mnoho výraznějších chyb zde není, snad pouze výprava místy trochu pokulhává, to ale celkové kvaloty nijak nesnižuje. ()
Nové mini-seriálové zpracování v televizním zpracování u mě obstálo. Myslím, že nebudu ani přemýšlet nad tím, co v příběhu mělo být, či nemělo být. Ano, ruská verze byla myšlenkově hutnější a měla ještě gigantické rekonstrukce válečných bitev. Ale nakonec zjistíte, že i bez obrazů kolosálních bitev k vyjádření slušné atmosféry a vizuálního ztvárnění stačí v plynule na sebe navazujících scénách se ponořit do děje, když tedy baví. A poté už se nestarám o čistotu historie, neboť mě zajímá tvar příběhu a scénář, který vychází z rozsáhlého literárního díla, které oslavuje především charakter duše ruského lidu v historické epoše jeho dějin. Vůbec si nemyslím, že to je špatně natočeno. ()
Galéria (24)
Zaujímavosti (1)
- Valčík, který hrál na plese ve scéně, když spolu tancovali Nataša (Clémence Poésy) a Andrej (Alessio Boni), byl ve skutečnosti složen až o sto let později. (Lorelai271)
Reklama