Réžia:
José PadilhaKamera:
Lula CarvalhoHudba:
Pedro BromfmanHrajú:
Joel Kinnaman, Gary Oldman, Abbie Cornish, Michael Keaton, Jay Baruchel, Aimee Garcia, Jennifer Ehle, Samuel L. Jackson, Jackie Earle Haley (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
V roku 2028 je nadnárodný priemyselný konglomerát OmniCorp lídrom v rozvoji robotických technológii. Amerika vďaka jeho superstrojom a superzbraniam vyhráva vojny na celom svete a firme pribúdajú na účtoch miliardy dolárov. Vedci čakajú na príležitosť vyskúšať tieto technológie aj na domácej pôde, kde ich verejnosť doteraz považovala za príliš kontroverzné. Alex Murphy (Joel Kinnaman) je milujúci manžel, otec a dobrý policajt, ktorý robí všetko pre to, aby z ulíc Detroitu zmizla kriminalita a korupcia. Keď ho pri výkone služby smrteľne zrania, pre spoločnosť OmniCorp je to vynikajúca príležitosť, aby aplikovala svoje výnimočné vedecké poznatky a prelomové technológie na domácej pôde a nespochybniteľne pritom vykonala humánny čin, pretože zachránila život špičkovému policajtovi. A tak sa v odvážnom experimente zrodí RoboCop - napoly človek a napoly stroj, dokonalý protivník všetkých kriminálnych živlov. Alex sa vracia do ulíc ako robotický policajt s neuveriteľnými schopnosťami a zároveň musí čeliť situáciám, s akými sa obyčajný smrteľník nikdy nestretne. No nikto však nepočítal s tým, že vo vnútri stroja spočíva mysliaca ľudská bytosť, ktorá nedokáže potlačiť spomienky na svoju minulosť a nekoná ako naprogramovaný robot. (TV Markíza)
(viac)Recenzie (991)
Chápu, že tady byla asi snaha natočit trochu "chytřejší" film, než byl původní Robocop z roku 1987. Jenže já bych radši koukal na Robocopa v pořádný akci. Chtěl bych vidět, jak střílí padouchy a jak čistí město od zločinu. Nepotřebuju, aby se tady do zblbnutí řešila otázka morálky a etiky. Ani nepotřebuju sledovat dojemný rozhovory o tom, jestli se synáček se svym robofotrem bude koukat v televizi na Detroit Red Wings. Mimochodem je zajímavý, že Robocop sice umí zjistit úplně všechno, ale nedokáže si vygooglit výsledky NHL. Pár akčních scén se teda povedlo a částečně to zachránili herci ve vedlejších rolích, takže jako úplná ztráta času to nebyla. Když budu předstírat, že jsem původního Robocopa nikdy neviděl, tak dám 3 hvězdy. Kdybych měl oba filmy srovnávat, šel bych s hodnocením ještě o hvězdu níž. ()
V prvej polovici RoboCop pozoruje psychológiu premeny človeka v robota a naťukáva otázky etiky, aniž by mu chýbali prvé náznaky vizuálnej efektnosti. V druhej polovici sa film zrýchli a dôkladne budovaná dramaturgia sa rozpadne (zvrat, ktorý nechápu ani jeho stvoritelia (tzn. ani sám scenárista), kedy si RoboCop sám nastaví ako prioritnejšie riešenie svojej minulosti než prebiehajúcich zločinov, je začiatkom tohoto rozpadu) a zo zaujímavého sci-fi sa stáva akčný výplach. Akoby film Padilhovi prestrihali a skrátili producenti kvôli vyhoveniu konzumnejším divákom, ktorí viac než akčný výplach nepotrebujú. Škoda. Cynické pohľady na medzinárodnú politiku USA a zopár vydarených vtipov ("Ja som iba z marketingu!") svedčia o tom, že nový RoboCop mohol byť rovnocenným remakom, nastaveným zrkadlom spoločnosti chytro posunutým do nového tisícročia. ()
Jeden by od Elitního jednotkáře čekal krutopřísnou, brutoakční poctu osmdesátkovému fenoménu. A ono hovno. Nebýt to prznění klasiky, jednalo by se o příjemně plynoucí, chytrou sondu do psychických pochodů toustovače, co dříve býval grilem, a těžce se s tím smiřuje. Jelikož si to však otírá celuloid o Ferhovenovu klasiku, je nutno směrem k současnému Holyvůdu opět flustnout hustý, z paty vytažený kritický chrchel. Smutný Fňukal ex machina se více než očekávaným nekompromisním potíráním detroitské kriminality tentokráte zabývá spíše ňuňáním se svým synáčkem a manželkou, která prudí kde koho, aby mohla mít svůj mixér doma hned vedle mikrovlnky, a to mu přitom Omnicorp k jeho plícím a hlavě ani nepřišil titanové čtyřrychlostní pětadvaceticentimetrové Robodildo! Ale třeba bude mít verze 2.0 nějaký ten hárdverový apgrejt. Zatímco si tedy vynucovač zákona hraje na Robomanžela, negři v Detroitu v pohodě dělají bordel, přičemž jim v tom zkostnatělá legislativa nedokáže zabránit. Příznačné. Doufejme tedy, že v případném pokračování našemu plechomasitému hrdinovi někdo vydylítuje svědomí, morálku a sysla pro rodinné hodnoty, nebude mít nějaké to psychotrauma z nepromazaných kovových implantátů a akční divák se konečně dočká pořádné deratizace. ()
Tak nějak na půl cesty. Verhoevenovu klasiku nijak neglorifikuju, takže jsem k Padilhově předělávce přistupoval bez předsudků, ale nakonec si mě nějak výrazně na svou stranu získat nedokázala. Jako akčňáknový Robocop svými akčními scénami nestrhne a jako satira je příliš nedotažený, ačkoli nějaké nadějné náznaky v něm jsou. Ale celkově prostě takové nevýrazně mdlé. ()
To bylo poprvé a naposled, co jsem se nechal zlákat do kina mojí topkou. Zařek jsem se, že současným remakům osmdesátkovejch akčnáků nebudu chodit dělat do kina blbečka, ale já jsem fakt marnej. Samotnej film jako by se nemoh rozhodnout jestli chce bejt víc akční nebo sdělnej a nakonec dopad jak vánoční večeře bez bramborovýho sálatu. Daleko větší průser však shledávám v postavách. Milující žena byla až příliš milující, robocop byl hodně robo, ale málo cop, šéf OmniCorpu byl zkrátka Michael keaton a ne šéf OmniCorpu, smysl jednání toho omnáckýho kovboje jsem nepochopil vůbec a ze všeho nejlepší byla postava kterou hrál Samuel L., to se asi někdo scénaristy zeptal a co když na ten film budou koukat retardi a on řek, neva, plácnem tam Samuela a on jim to bude servírovat. Vymazlený kamerový záběry přebíjel občasný houpající nepřehled a tak jedinej nad kým nelámu hůl je Gary. ()
Zmysluplný remake. Príbeh má hlavu a pätu, herci sa snažia (Gary Oldman a S.L. Jackson skvelí), akcie je dostatok (a krv v nej nechýba), dokonca zostal čas aj na nejaké emócie a aktuálne sociálno-politické komentáre. Spokojnosť. ()
Hodnoty (morální, osobní, rodinné), líbivá proti-americká kritika (bezzubá, neurážející), akce s jedinou opravdu výraznou scénou (skladiště) a zaškrcený potenciál chuti rozehrát alespoň jeden z motivů trochu silněji, aneb dokonale Hollywoodsky načechrané nic, které drží nad vodou jenom nepopiratelné Kinnamanovo charisma. 3 a ½. ()
Byl jsem v dětství ovlivněn různými filmy a jedním takovým byl i Robocop. Proto jsem si říkal, že další remake osmdesátkovýho akčňáku mě asi dvakrát nerozněžní. Jenže to by se nesměly objevovat názory, že tenhle film není vůbec zlej. Vlastně i proto jsem se trošku podvolil a tenhle remake dal. No a musím říct, že pár plusů by přeci jenom měl. Především teda herce jako jsou Samuel L. Jackson nebo Gary Oldman. Ti odřou tu veškerou práci na tomhle filmu. Joel Kinnaman už taková hvězda není. Proč by taky, když se tam ze začátku objeví jako člověk, aby se následovně objevil jako bezemotivní Robocop. Také mě třeba zarazilo i to, že tenhle film nemá pořádný příběh. Udělají robo člověka, který je tak dokonalý, že nemá konkurenci. Teda jen do momentu, dokud do něj nezačne tucet bláznů ve skladě střílet projektily, které by rozsračkovaly i obra. ()
║Rozpočet $100miliónov║Tržby USA $58,607,007║Tržby Celosvetovo $242,981,799▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA $8,425,910 //počet predaných kusov 392,877║ Tržby za predaj DVD v USA $6,707,937 //počet predaných kusov 392,410║ José Padilha to namiešal dobre, dokázal tam šikovne vopchať dramatickú osnovu ktorá tam funguje, akcia v medziach, neprestrelená, trikovo zvládnuté, je to pocta aj pôvodnej predlohe /80%/ ()
Tenhle film by mohl posloužit jako názorná ukázka toho, jak současný Hollywood občas vsadí na brain drain progresivních osobností z ostatních kinematografií a pak se je snaží zkrotit ve stroji. Padilhův rukopis "akčního sociálního dramatu" je znát na začátku, vidět střihové postupy a záběrování z "jiného světa" je samozřejmě osvěžující, ale usedlý rating, trochu enigmatické kouzlení s hudební dramaturgií v důsledku a překvapivě vyhaslá kinetika Carvalhovy kamery z akce dělají jen vycpávku. Navíc ji tvůrci občas provokativně spojují s náročnými konverzacemi o podstatě hlavní postavy. Nový Robocop je vlastně trochu radikální a trochu usedlé konverzační drama o chlapovi, ze kterého zbyl kus tváře a několik orgánů. Většina násilí originálu se z ulic přesouvá k tělu protagonisty, který více než polovinu filmu řeší svou identitu, rodinu a sžívá se s oblekem. Díky solidně napsaným dialogům a výborným hercům to funguje. Ideologicky film evokuje ironii originálu prostřednictvím pravičácké talk show a parodování marketingového zneužívání Murphyho / RoboCopa jako produktu pro masy. Znatelný posun je i přijetí globalizované perspektivy a proměny korporátní sféry z rejdiště "žraloků v oblecích" do ležérního hřiště filantropů v cool outfitech. Zatím Verhoeven kdysi natočil film, který se dá konzumovat jako dokonalý produkt americké kultury i jako její drsná parodie, "liberální fašoun" Padilha a jeho tým jsou o poznání doslovnější. Některým lidem to sice stejně činí problém rozklíčovat, ale ta kritická linie poukazující na mechanizaci válek i spravedlnosti je dost čitelná. Ve spojení s úvahami nad přeměnou člověka ve stroj se z toho stává docela produktivní záležitost k zamyšlení. Nový RoboCop nikdy nenabídne totální "krev, hovna a bláto" rozkoš originálu, na který se snaží příliš okatě neodkazovat (a když, tak spíš ironicky - použití Poledourisova motivu jako znělky pravičácké agitkové show). Hledá vlastní cestu k tématu. Proto má navzdory padání řetězu a poněkud pochybné gradaci druhé poloviny smysl. Special thx to vždy báječný Oldman, ležérní armyJobs Keaton a velmi přesně zranitelný Kinnaman. Držím tomu palce, ale nejspíš to prohučí jako (o něco problematičtější) Elysium. Jen doufám, že se dočkáme chvíle, kdy se poměr zrealizovaných a nezrealizovaných nápadů v soubojů producent x invenční tvůrce otočí. [75%] ()
Proč to neříct rovnou, nový Robocop se povedl. Možná mi pomohlo, že nijak nelpím na krvavém originálu, José Padilha ale odteď patří mezi tvůrce, kteří dokáží jakž takž vyhrát nad těsným producentským dohledem. Jeho novinka sice nabízí překvapivě obyčejnou akci, které je ve filmu méně, než byste čekali. Vůbec to ale nevadí, jelikož se před vámi rozprostře výživné drama o americké morálce, přeměně muže ve stroj nebo dopadu robotického těla na manželství. Padilha na to jde vítaně zeširoka a zúročuje všechny linie, aniž by ale zapomínal na výborné hlášky nebo lehce satirický podtext. První hodina filmu je tudíž brilantní a chvílemi dokonce šokující, problémy však přicházejí později, když se musí Robocop vejít do parametrů blockbusterového třetího aktu, jenž nadšení trochu sráží. Ve výsledku je to ale pořád herecký koncert (Oldman! Keaton! Kinnaman!) s dostatkem inteligence a integrity na to, aby šlo o jeden z nejlepších remakeů poslední doby. Kéž by Padilhovi příště prošlo víc než jeden odvážný nápad z deseti! (7/10) ()
Kterak Hollywood vykastroval dalšího kdysi tak osobitého režiséra... Blockbustery spíš míjím, neboť oni většinou míjí mne, na Robocopa jsem se ovšem těšil, jelikož právě tenhle film byl dalším, celkem logickým krokem v kariéře výjimečného brazilského režiséra José Padilhy, který se celosvětově proslavil svým opusem Tropa de elite (a jeho pokračováním). Tohle strhující syrové akční sociální drama z favel Rio de Janeira vypovídá velmi realisticky o tom, jak hodně je v mezní situaci posunuta hranice vnímání dobra a zla i toho, čemu se říká spravedlnost. Ten oslí můstek k příběhu robotického policisty, jak jej kdysi natočil Paul Verhoeven a nyní v remaku uzpůsobil k obrazu svému Padilha, se přímo nabízí. Spravedlnost vynucovaná absolutně, silou těžkooděnců BOPE, silou Robocopa. Obé velmi pravičácké, velmi kontroverzní, velmi nestandardní v relaci k západním hodnotám. Když píši ,,uzpůsobil k obrazu svému", myslím tím, co všechno mohl tak vysoce sociálně vnímavý tvůrce pocházející navíc ze země, která má kontroverzi vepsánu přímo ve svém sociálním uspořádání, z potenciálu dřímajícím v látce, jakou je Robocop, vytěžit. Ale ono to spíš vypadá, že si velká hollywoodská studia uzpůsobila k obrazu svému dříve tak osobitého režiséra. To, co jsem mu v Elitní jednotce věřil bezezbytku, náhle v přetuněném hollywoodském spektáklu smrdí kalkulem, do popředí se dostává módní pranýřovaní USA coby světového četníka (scény z Bagdádu jsou ovšem naprosto jalové a plané), onen fašistický rozměr zneužití policie vedoucí k proměně v policejní stát vyšel rovněž tak nějak do ztracena, jediným nosným uvěřitelným momentem je kritika nadnárodního kapitalismu, což mi na ideově (a ideologicky) tak bohatý námět přijde dost málo. Ano, jistě, je to remake, to má vznik takovéhoto filmu ospravedlnit, vždyť remake je teď v Hollywoodu taky v módě... Je to smutný paradox doprovázející Padilhův přestup do Hollywoodu - kritizovat omezování svobody ve světě a přitom se pro peníze vzdát své tvůrčí svobody... ()
Není běžné, aby v dnešní době drahý blockbuster (a natož remake osmdesátkového akčňáku) sázel především na nejednoznačné postavy, morální dilema o hranicích „člověčenství“ či kritiku Ameriky jakožto „světového policajta, který by si však měl zamést před vlastním prahem“; to vše samozřejmě (a bohužel) utlumené v rámci velkorozpočtových mezí a zředěné povinnou (a nadbytečnou) trikovou akční stránkou, ale ve výsledku zvolený kurz stejně potěší, ne že ne. ()
Živelnost originálu je pryč, ale tato verze má také svoje plusy. Je to celé takové sterilní, ale Joela Kinnamana budete mít asi radši, než Petera Wellera. Přál jsem mu, ať mu to s tou rodinou vyjde. Bohužel akce není moc dobrá. Robocop prostě jen jde, střílí a je mu všechno jedno. Každopádně mě bavil efektivní způsob řešení zločinů :) Vložky se Samuelem L. Jacksonem mi ale vadily. 70% ()
Člověk by čekal, že to bude obráceně - hodně intenzivní akce a malé zaměření na postavy. A ono ne. Je to celkem chytrý, nikam se nepospíchá a Robocop mě opravdu zajímal. Stahuje to právě ta rutinní akce a vyloženě odbytá a otravná postava manželky v podání Abbie Cornish. Anti-korporátní satirický podtón taky pobaví. Jsem pro dvojku s nadějí, že tam vyladí nedostatky a už by to mohla být jízda se vším všudy. 7/10. ()
,,NEMÁŠ TĚLO, ALE JINAK JSI TO TY!…“ /// Fajnový obsazení bez hvězd první velikosti, zato s mnohdy až překvapivejma tvářema. Ani Oldman nehraje šílenýho vědce, ale stejně jako z jeho produktu se svědomím, by zněj mohl mít Asimov radost. Nejvíc se ale na filmu (nepřekvapivě) podepsal José Padilha. Není zajímavej jen v Iránským prologu (i když lepší boj už tady neuvidíte), ale zdá se mně, že za většinou akce chce nechat ,,vidět“ člověka. Ať už plechovka soupeří s androidama, nebo ,,jen“ dává do cajku čísla zločinu Detroitu. Líbí se mně, že se nezdržuje vohraným pátráním po šmejdech, ale zaměřuje se zase tak nějak na tu lidskou stránku, nad kterou pak člověk po cestě (kamkoliv) přemejšlí víc, než nad akcí, který nakonec bylo celkem dost, ale je spíš doplňkem k osobnosti a vodlehčením vnitřního souboje člověk vs. stroj. Za to a odvahu šlapat vlastní cestou a ne jen vojíždět originál, dávám tu 4* hvězdu. Mojí emocí tu je totiž spíš milé překvapení, než zklamání. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Fotrovi doma říkáme ,,plechovko“. 2.) Chcu to porovnat. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE *** NAPĚTÍ * ()
Dvě slova: NIC MOC :-( ()
// Distribútor: Sony, Columbia // Počet premietajúcich kín v USA: 3,372 // Otvárací Víkend v USA: $21,681,430 // ()
Není to žádná velká pecka, z které bych spadl na zadek, ale tyhle filmy mě baví, rád je sleduji a nikdy mě neomrzí. Akční scény slušné, ikdyž jich není moc, příběh skvělý, dialogy poutavé, herecké obsazení slušné. Jo čtyřhvězdí si film zaslouží. 75% ()
Som výrazne zmätený. Má to viacero pôsobivých náznakov vypovedajúcich o tom, že ak by režisér dostal úplne voľnú ruku, mohla z toho za istých okolností skutočne byť sci-fi udalosť roka. Takto je to len niečo veeeeeľmi jemne nadpriemerné. Niečo, čo obsahuje zopár super postáv, zábavných vecí, kvalitných hercov, mrazivých nápadov, výstižných momentov i podarených pasáží, oproti ktorým však v ostrom kontraste stoja scény dlhé, nudné nezáživné a ani akcia (od ktorej sa vzhľadom na meno režiséra asi čakalo najviac paradoxne napriek tomu, že ani jedna z jeho všetkými dosť nepochopiteľne milovaných Elitných jednotiek rozhodne nie je akčný film) nestojí za veľa. ()
Reklama