![všetky plagáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/058/58537_d5e335.jpg)
Obsahy(2)
Maria a její dítě putují rurální krajinou koloniální Angoly. Mají jediný cíl: znovu se setkat s manželem a otcem Domingem Xavierem, který byl zatčen a obviněn z protirežimní činnosti. Maria přichází do města a napojuje se na neviditelnou síť Angolanů, kteří si přejí napomoci ukončení koloniálního režimu. Domingos Xavier se ale tou dobou již nachází v cele portugalské politické policie, ze které se lze jen těžko dostat na svobodu, protože příslušníci PIDE neváhají při výsleších přistoupit k tvrdému mučení a vraždám. (NFA)
(viac)Recenzie (7)
Formálně velice slušný film s velmi burcujícím příběhem o počátku vzdoru proti kolonizaci. Přednáška v krejčovské dílně shrnula celý Kapitál do dvou souvětí. Tento sociální akcent však nepůsobí nijak rušivě, ale naopak filmu dodává další dimenzi. Za hodně zajímavé považuji i jasné zobrazení nejen toho, že kolonialismus je pro okupovanou zemi hnus, ale hlavně to, že by si kolonizátoři ani neškrtnuli bez místních pomocníčků. ()
Sarah Maldororová se ve svém slavném filmu Sambizanga věnuje politicky ožehavému tématu antikoloniálního odboje, který se od začátku 60. let odehrával v Portugalci ovládané Angole. Režisérka přitom líčí počátky války za osvobození, jež koncentruje do případu uvěznění jednoho z angolských revolucionářů, Domingose Xaviera. Vyprávění poté dělí svoji pozornost mezi výslech Xaviera portugalskými oficíry a zoufalé pátrání jeho manželky, která netuší, v jakém vězení svého muže hledat. Snímku se velmi dobře daří příbližit atmosféru akutního stavu tehdejší Angoly, která se ocitala na hraně celospolečenské imploze, a zároveň tak činit filmařsky vytříbenou technikou, která jej povyšuje nad prosté apelativní gesto. ()
Snímek francouzsko-guadelupské režisérky se studijními i pracovními zkušenostmi z Moskvy či Paříže, se vrací do roku 1961, kdy se v Angole počal organizovat lidový odboj proti portugalským kolonizátorům. Podle povídky vězněného angolského spisovatele Luandina Vieyry vytvořila Maldoror (ve spolupráci se svým mužem, levicovým básníkem a aktivistou Máriem de Andradem) angažovaný, opěvující, přesto však realisticky natočený portrét jednoho z "malých" případů politické oběti, jenž se odehrál v okolí předměstské vesnice Sambizanga. Po náhlém únosu stavebního dělníka Dominigose policií se jeho žena Maria se synkem vydávají na marné pátrání po jeho stopách po věznicích v okolí; přivlečený, vyslýchaný a krutě mučený Dominigos však v cele na následky poranění umírá, než jej stačí vypátrat žena i příslušníci osvobozenecké skupiny, jejichž komunikaci a snahy film průběžně zachycuje. Tragický tón obrací pojetí filmu k nadějeplnému, apelativnímu vyznění, když ohlášení smrti Dominigose se odehraje z pódia uprostřed tanečního večírku a slavnost se promění v poctu oběti, jež se stane symbolem připravovaných bojů a osvobozeneckých akcí. Archivní distribuční kopie filmu k tomu přidává výtvarně působivý zrůžovělý obraz. ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 2 = 7.1.1979, v pôvodnom znení s titulkami (12.4.2012) ()
Oslobodenecky boj africkej angoly za nezavislost. darmo Portugalci mleli hovna ze Blanco+ Branco su stale Portugalci, ich kolonialne panstvo sa im rozpadlo. Zacalo to Braziliou roku 1822 : 68 % ()
Tento filmový počin mapuje kruté panování portugalských kolonizátorů. Persekuce, mučení, nesmyslnost vládních úřadů, títo vším si musela projít rodina revolucionáře Domingose Xaviera (Domingos de Oliveira). Sám Domingos je zadržen, odsouzen k smrti a poslán do vězení. Jeho žena Maria (Elisa Andrade) však vezme do náruče své dítě a vydá se na dlouhou cestu, aby našla svého manžela. ()
Na jednu stranu jsem rád, že jsem viděl film z Afriky, ale na druhou stranu je to celkem nuda. ()
Reklama