Réžia:
Ryszard BugajskiKamera:
Piotr ŚliskowskiHudba:
Shane HarveyHrajú:
Olgierd Łukaszewicz, Alicja Jachiewicz, Anna Cieślak, Magdalena Emilianowicz, Jacek Rozenek, Katarzyna Herman, Grzegorz Emanuel, Zbigniew Stryj (viac)Obsahy(1)
Film je rekonstrukcí posledních let legendárního velitele Kedyw (Kierownictwo Dywersji - velitelství diverzních akcí) polské Zemské armády (Armia Krajowa) brigádního generála Emila Augusta Fieldorfa pseudonym "Nil". Tento velký polský vlastenec a vynikající velitel vedl nejvýznamnějsí vojenské a diverzní akce v Němci okupované Varšavě, včetně odvážného atentátu na velitele SS a police Varšavskeho distriktu Generálního gouvernementu Franze Kutscheru. Příběh zapomenutého hrdiny začíná v okamžiku jeho návratu z vyhnanství z hlouby Sovětského svazu, kam byl deportován po zatčení NKVD v roce 1945 a končí výkonem trestu smrti v komunistickém žaláři na Mokotówie v zimě 1953. (kamals)
(viac)Recenzie (54)
Poláci jsou oproti nám hrdější národ, dovedli zvednout hlavu za Hitlera i za Stalina - a o tom ten film je, o národní hrdosti, a o tom zůstat čestný. Zůstává smutek z toho, že to vždy odskáčou rovní lidé a ti křiví žijí dál. ()
To je teda sila...Boľševický mor v Poľsku po roku 1945. Nenašiel som na tom filme ani jednú chybu. Všetko pasuje dokonale, presne podľa overenej nedávnej histórie o Augustovi Emilovi Fieldorfovi, známemu ako generál Nil alias Walenta Gdanicki.Je to ešte lepší film ako Katyň alebo Schindlerov zoznam.Hoci mal generál Fieldorf čiastočne nemecký pôvod, v čase druhej svetovej vojny ako šéf domáceho odboja kynožil Nemcov hlavne vo Varšave a v jeho okolí. Odmenou za jeho hrdinské činy bola slučka v roku 1953, bol zbavený akéhokoľvek práva na spravodlivosť, dokonca aj na dôstojný pohreb.Generál Fieldorf bol skutočný muž a pravý poľský hrdina, ktorého život ukončili boľševici... na miesto pocty a vyznamenania...slučka na krk a a zakopať na neznámom mieste. Dodnes nie je známe jeho miesto posledného odpočinku. V roku 1989 bol oficiálne rehabilitovaný. Hlavný podiel na odsúdení generála Nila mala hlavná súdna žalobkyňa ktorá sa volala Helena Wolinska-Brus, táto boľševická kurva poslala na smrť veľa Poliakov. Všetky jej procesy boli zinscenované a zmanipulované. Len pre informáciu...Už v roku 1956 dokonca sami poľský boľševici uznali tieto procesy za zinscenované a tejto červenej boľševickej kurve hrozilo až 10 rokov väzenia, ale takéto kurvy majú vždy šťastie, a tak táto červená kurva zdrhla do Anglicka, kde v Oxforde v roku 2008 skapala. Angličania ju napriek výzvam z Poľska (a nielen z Poľska) odmietli vydať, čo je pre mňa nepochopiteľne. Pre komunistických voličov povinný film...možno by dostali rozum. ()
August Fieldorf Nil /20. 3. 1895 - 24. 2. 1953/ viedol protinacisticky odboj v Polsku, mal co do cinenia s Armiou Krajowou a zabili ho komunisti. Sak si len staci zistit kto boli Boleslaw Bierut a Jozef Cyrankiewicz. No a taxa polsky reziser Ryszard Bugajski rozhodol natocit film - nielen o generalovi Nil, ale aj o komunistickom terore rokov 1948 - 1953. Viac takychto filmov a menej Vieweghovej umelohmotnej zumpy : 84 % ()
Je dobré, že sa z času na čas objavia filmy ako Unavení slnkom, Schindlrov zoznam, Smrť ministra, či tento Generál NIL. Filmy nastavujúce ľudom zrkadlo z doby keď vládol v krajinách červený teror. , keď nitky deja spoločnosti poťahovali posluhovači všezväzovej bolševickej politiky. Ľudia radi zabúdaju na zlé, ale na takéto zlo sa nemá zabudnúť. Odpustiť .. možno .. ale zabudnúť nikdy, aby sa už nikdy nevrátilo. Pamätám ako moja mama pracujúca po vojne v bufete na stanici sa stretla s Clementisom ... ako ho obdivovala, a to sa bol zastavil len po nejakú drobnosť, a aké opletačky mala o par rokov, keď sa už vyšetroval ako zradca národa a nepriateľ ľudu. Doba bola zlá a veľa ľudí zlomila alebo navždy poznačila dokonca až tak, že ešte aj dnes sa nájdu jej prívrženci. Film bol pravdivý .. skoro autenticky .... dal by som ho ako voľakedy v školách "povinné čítanie" všetkým deťom nad 15 rokov. Z hľadiska filmárskeho kumštu ma až tak veľmi neoslovil, aj preto mu dávam iba tri b. ()
První půlka rozvleklá, tam to chtělo pár sekvencí z gulagu, ovšem druhá polovina, kdy se ke slovu dostala zasraná hnusná komoušská mašinérie, ta byla bez chybičky. Podobně jako třeba Jen o rodinných záležitostech je to excelentně zpracovaná sonda do tehdejší doby. 85% ()
Myslim, ze film sel natocit dejove srozumitelneji. Vyprava a jednotlive sceny spatne nejsou. Stejne jako namet a herecke vykony. Presto jsem od Generala cekal trochu vice. ()
"Za to co jste za války vykonal, Vám postaví pomník…" Hrdina polského odboje, generál Emil Fieldorf zvaný "Nil" se jakéhosi "pomníku" dočkal až prostřednictvím tohoto filmu. Trošku mi sice přijde škoda, že se film více nevěnuje té jeho odbojové činnosti, ale autorům tohoto snímku šlo zjevně zejména o to poukázat na absurditu onoho počínání polské komunistické moci vůči této vojenské legendě. Z tohoto pohledu je asi nejsilnější závěr filmu, v němž se Fieldorf v cele smrti potká s nacistickým důstojníkem. Za války by jeden usiloval o život toho druhého, teď je komunistická moc nakonec pověsí oba. "Komické," komentuje to onen nacista. Spíš veskrze absurdní, řekl bych. Vzpomněl jsem si při téhle scéně na podobné vyznění ve Svěrákově Tmavomodrém světě. V tom porovnání vyznívá tento polský filmu určitě víc syrově a víc drsněji. Ale nevím no, na plný počet hvězdiček to tedy za mě asi není. ()
Příběh polského generála Fieldorfa, který se stal obětí komunistických procesů v 50. letech v Polsku. Jeho osud, připomínající osud Heliodora Píky, natočili Poláci civilně, důstojně a až mrazivě dokumentaristickým způsobem. Výborný film a další potřebná ukázka zločinnosti bolševiků. ()
Hrozivě temný a pochmurný film, který poukazuje na nelítostný fakt, že padasátá léta byla totožná jak u nás, tak i v Polsku. Čest všem, kteří zahynuli v boji s komunistickými bestiemi. Příběh polského hrdiny, který byl trnem v patě rudého teroru, bere za srdce - potřebujeme více takovýchto filmů. ()
Skvělé hodnocení to má kvůli samotnému příběhu. Zpracování samo o sobě není nějak výjmečné. Z vlastenecké struny se dalo vybrnkat daleko více. Chudší je to po stránce obsahu i formy. V českých podmínkách máme podobného hrdinu. Snad se někdy o něm natočí dobrý film...http://cs.wikipedia.org/wiki/Heliodor_P%C3%ADka. 67%. ()
Neskutečně silné, obdobně jako většina filmů s podobným námětem... Jedíné co nechápu, že je u nás a v jiných zemích pořád možné volit komunisty... ()
Komunismus je svinstvo, bolševici jsou svině. Tohle by se mělo vytesat všem, kteří tomu ještě pořád věřej do zad tesákem. Poslední dobou sem si celkem oblíbil polský filmy, tak v tom jedu dál. Tohle je hodně přísnej film, a je téměř neuvěřitelnej, co se dřív mohlo stát. Borce, kterej ve velkým zabíjel nácky za války, stal se z něj hrdina, ale pak si ho našli komouši a s "férovým" procesem ho oběsili. Krása, že... ()
No, tak toto malo grády, ani nepamätám podobný film. Poliaci si dali záležať a Lukaszewicz hral na 1 s hviezdičkou. Všetko čo mám ale na jazyku tu už je napísané, obzvlášť dobre to zhrnuli gogo76, Big Bear, simon111 ale aj ostatní. Dúfam, že zhnijete v pekle vy komoušskí hajzlové! 5* ()
Dobrý, avšak až příliš zdlouhavý snímek představující 50. léta zločinného komunismu v praxi. Čest památce Generála Nila! ()
Důstojné vypořádání se s jednou z nejvýznamnějších postav Polska minulého století. Film je na skutečnoudálostní počin tak akorát (ne)strhující a pocity bezmoci, křivdy a posléze vzteku si během jeho druhé poloviny bezpečně prožijete. Od absolutního hodnocení filmu schází to něco navíc. ()
Tak jasně - děs a hrůza,že?....Ale na pozadí procesů 50.let se v tomto filmu objevuje i poměrně dost jiných rovin, faktů a velmi zajímavých momentů,které v dobách ne až tak moc dávných do podobných filmů proniknout prostě nesměly. Toho si moc cením a tím je pro mě film příjemným osvěžením. ()
A takto vyzerá história bez príkras. Obetuješ sa pre vlasť a kurvy komunisticnie ťa za to popravia. A presne ako povedal verbal - ľudia sa stále nevedia poučiť a zas ohnú hlavy abudú počúvať tú tupú verbež.. ()
Vidno, že komunistické kur*y to ku*vily všude, kde se dostaly k moci. Škoda, že se podobný film nenatočí u nás. ()
Film o tom, jak polské komunistické svině podřízené sovětským komunistickým megasviním zavraždili polského válečného hrdinu, generála Zemské armády, který by byl v normálním státě vyznamenán nejvyšším vojenským řádem za službu vlasti a do konce života by pobíral královský důchod. Ne ale v Polské lidové republice. Brigádní generál polské zemské armády jménem Emil August Fieldorf bojoval během druhé světové válce ve Varšavě proti německým okupantům a organizoval atentáty na velitele SS. Po válce v roce 1945 je však pod falešnou identitou Walenty Gdanicky převezen do Sovětského svazu, do pracovního tábora za Uralem. Propuštěn je až v roce 1947, kdy se konečně vrací do nové Polské lidové republiky, kde je (zatím) na nádraží přivítán jako polský občan. Usadí se v Biale Podlaske, užívá falešnou identitu a nakonec se s rodinou přestěhuje do Lodže. Nemá v plánu se vrátit k odboji, tentokrát proti sovětským okupantům, a chce už mít klid. Komunistická vláda nabízí amnestii všem, kteří bojovali pod velením londýnské exilové vlády, a Fieldorf naivně prozradí svou identitu a vydá se úřadům. Rozhodne se na úřadě žádat o důchod, protože jeho rodina je bez prostředků, ale je odmítnut a venku jej okamžitě zatkne tajná policie. Následuje velice krutý a brutální výslech, vynucování přiznání se k tomu, že vydával rozkazy k vojenským akcím proti sovětským a levicovým partyzánům. Generál samozřejmě vše odmítá, ale není mu to nic platné a skončí v cele č. 11, která je zatopena vodou. Výslechu se osobně ujme plukovník MBP Jözef Rözański, který se vyžívá v násilí a krutostech. Vyslýchá také generálova mladého podřízeného, který se zachová jako hrdina když řekne, že je třeba očistit Polsko od sovětské komunistické špíny, a za to je tím šmejdem zastřelen. Polští soudruzi se během oslav nového roku domluví se sovětskými pány, že Fieldorf bude exemplárním případem a bude souzen v řádném procesu. U soudu jej obviní prokurátorka Helena Wolińska-Brus z toho, že je "fašisticko-hitlerovský zločinec" - jak absurdní! Po vykonstruovaném procesu je generál odsouzen k trestu smrti. Odvolání k vyššímu soudu neuspěje a prezident Boleslaw Bierut zamítne udělení milosti. A tak je generál oběšen 24. února 1953 ve věznici Mokotów ve Varšavě. Film, který je jasným důkazem toho, že komunistické svině se od těch nacistických příliš nelišily a pokud někdo přežil řadění gestapa, tak nemusel přežít řádění polských soudruhů. Navíc tam byl jeden ze soudruhů trefně upozorněn, že cituje Goebellse, a taky jej to pěkně nasralo. Na rozdíl od verbala si však nemyslím, že pokračovatelem bolševiků je "eurointernacionála". Ne, je to putinův kvazifašistický mafiánsko-teroristický režim, který panuje v Rusku a dopouští se válečných zločinů proti "bratrskému národu". Nasrat na komouše a nasrat na putinovské nácky! ()
Hrozné padesáté léta nejenom u nás ()
Reklama