Réžia:
Franklin J. SchaffnerKamera:
Fred J. KoenekampHudba:
Jerry GoldsmithHrajú:
George C. Scott, Karl Malden, Michael Bates, Edward Binns, Lawrence Dobkin, John Doucette, James Edwards, Frank Latimore, Richard Münch, Morgan Paull (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Film Patton je portrétem jednoho z nejgeniálnějších válečníků dvacátého století, který získal v roce 1970 celkem 7 Cen Akademie, včetně kategorie za nejlepší film. Jeden ze získaných Oscarů patřil také Georgovi C. Scottovi, a to za jeho triumfální ztvárnění George Pattona, jediného spojeneckého generála, kterého se nacisté skutečně obávali. Charismatický Patton, který sám navrhoval vlastní uniformy a nosil šestiranovku se slonovinovou rukojetí, věřil, že v minulých životech byl válečníkem. Vymanévroval Rommela v Africe a po operaci Den D vedl své jednotky v nezastavitelném tažení napříč Evropou. Jak byl brilantní, tak byl odbojný. Svými schopnostmi dokázal, že jeho nestálá osobnost byla jednou z největších zbraní, kterou nepřítel nedokázal nikdy porazit. (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (196)
"Bojovali sme proti nesprávnemu nepriateľovi. Mali sme poslať Nemcov na Bolševikov." Vynikajúci film z kolekcie old school vojnových filmov. George S. Patton bol jeden z najlepších generálov, ktorí kedy stáli na bojisku a človeka tu zaujme mnoho vecí a tiež sa o Pattonovi dozvie veci, o ktorých možno ani nevedel. Vyobrazenie vojny je skvelé, ale s tým vojnové filmy nemali problém ani v tak skorých rokoch, v akom bol natočený aj tento. Na čo ospevovať a opisovať film, ktorý získal 8 Oscarov? Dovolil by som si teda napísať že mi chýbala vo filme Pattonova záhadná smrť a dokonca nebola ani spomenutá. Ale ak by náhodou bola vo filme spomenutá jedna z konšpiračných teórií, že za jeho smrťou stoja židia, kvôli jeho povojnových vyjadreniach o národných socialistoch, tak by asi tento film ani nebol v nominácií Oscarov. Odporúčam tento film všetkým fanúšikom vojnových filmov, ktorý aj pri jeho neskutočne dlhej stopáži vôbec nenudí. ()
Generál Patton byl velmi zvláštní muž. Měl moc rád své vojáky a nenáviděl sbabělce a ufňukance. Měl spoustu much a nectností, ovšem mezi nimi nebyla hrdost, čestnost a smysl pro fair play. V každém případě to byl Pan voják. George C. Scott ho naprosto brilantně zahrál, co zahrál, na čas se do něho převtělil. Po zásluze obdržel Oscara a s ním ještě film obdržel dalších šest. Franklin J. Schaffner opět dokázal, že na co sáhl, to se povedlo. Propagandistický, ovšem velice kvalitní válečný film. 80%. ()
Životní výkon podávající George C. Scott nesleze z plátna, a aniž by si umazal svou generálskou uniformu, rozvěšuje střeva všech těch zpropadených Hunů na pásy amerických tanků. Přitom si ještě stihne číst v Bibli, soutěžit s Montym v egoistické Grand Prix Sicílie - Berlín a každý zatracený den někoho urazí. Škoda jen, že ve filmu se skvělou hudbou Goldsmitha, nebyla zobrazena i docela nehrdinná smrt tohoto zajisté velkého vzoru A.J.Rimmera.. ()
Tady u mně zbývalo do absolutního hodnocení jen málo. Nejvíc mi vadilo, že si celý film vystačil s jedinou pořádnou bitevní scénou. Ale jinak má tenhle snímek tolik předností, že je zbytečné všechny je tady vyjmenovávat. Hlavně je to příjemná změna, vidět zase výborný válečný velkofilm z úrovně vyššího velitele a ne z onoho obyvklého a už dost únavného "pohledu prostého vojáka v poli". Navíc Patton byl skutečně výjimečná a mimořádně zajímavá osobnost. Super. ()
Hodně problematický film. Na jednu stranu se tváří jako věrohodná psychologická studie generála Pattona (a ukazuje tudíž i jeho cholerické záchvaty, víru v mystiku a svéhlavost), na druhou stranu jsem alespoň já měl pocit, že to má být vlastně správný americký postoj k válce. K obsahu pak podotýkám, že zobrazení Britů a speciálně Montgomeryho jako těch největších zabedněnců a neschopných velitelů, bez kterých by Američani byli v Berlíně pravděpodobně den po vstoupení do války, je blbost. Ono vůbec posuzování schopností spojeneckých velitelů je poměrně ošemetné, protože ti prakticky vždycky bojovali v situaci výrazné materiální i lidské převahy a o nějaké schopnosti manévru se dá tudíž těžko mluvit. A pak ty jeho věty co prý Rusům "nechali". Chtěl bych Pattonovy schopnosti vidět tváří v tvář plné síle Wermachtu, abychom si mohli s určitostí říct, kdo co komu nechal. Několik technických poznámek: ve filmu zcela špatně popisujou pohonné systémy amerických a německých tanků, o amerických s naftovými motory se mluví jako o benzínových a u německých s benzínovými zase jako o naftových. Samotná použitá technika už vůbec neodpovídá, po poušti a evropě se prohánějí poválečné M47/8 či M60, asi že mají bojové jméno Patton, proto je paradox, že maj německý kříže :). Německý bombardéry v jediný skutečný bitevní scéně (dost slabý a upřímě ani nijak nedatovaný a neidentifikovatelný, o co vlastně mělo jít) jaksi někde nechaly stíhací doprovod a vojáci si vykračujou jak na přehlídce. Film je spíš autorskou licencí než skutečným životopisem, a to licencí, kterou upřímě neshledávám nijak zajímavou po historické ani lidské stránce. "When we land against the enemy, don't forget to hit him and hit him hard. When we meet the enemy we will kill him. We will show him no mercy. He has killed thousands of your comrades and he must die. If your company officers in leading your men against the enemy find him shooting at you and when you get within two hundred yards of him he wishes to surrender – oh no! That bastard will die! You will kill him. Stick him between the third and fourth ribs. You will tell your men that. They must have the killer instinct. Tell them to stick him. Stick him in the liver. We will get the name of killers and killers are immortal. When word reaches him that he is being faced by a killer battalion he will fight less. We must build up that name as killers." George C. Patton. ()
Galéria (60)
Fotka © Twentieth Century-Fox Film Corporation
![Generál Patton - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/383/159383956_de09c5.jpg)
Zaujímavosti (30)
- George C. Scott odmietol prevziať Oscara, ktorého dostal za tento film. (andykovac)
- O roli generála Pattona usiloval i John Wayne, ale producent jej odmítl. (skinny9)
- Pattonova báseň, ze které ve filmu cituje u Kartága, se jmenuje „Through a Glass, Darkly“. (vojtaruzek)
Reklama