Obsahy(1)
1. série Lidské civilizace odjakživa staví velké stavby, symbolizující jejich význam a moc, které okouzlují i další generace svou krásou, vznešeností, mohutností či technickou dokonalostí. Ačkoliv se některá lidská společenství přežijí a zaniknou, stavby, které postavila, často nadále existují jako velkolepý odkaz na minulost. Podívejme se společně na to, jaké stavební techniky lidé na těchto velkolepých stavbách používali, z jakých materiálů stavěli a jak je získávali. Podívejme se do minulosti na osobnosti, které tyto stavby nechali stavět, na jejich pohnutky a sny. Podívejme se na to, jak byly stavby financovány a jak je vnímal okolní svět.
1. Hagia Sophia
Chrám Boží moudrosti známý jako Hagia Sofia, či turecky Ayasofya byl vystavěn na příkaz byzantského císaře Justinina a vysvěcen v roce 537. Do roku 1453 sloužil jako křesťanská patriarchální bazilika, po dobytí Konstantinopole-Istanbulu Osmany byl přeměněn na mešitu a později opatřen čtyřmi minarety. V roce 1934 byl na příkaz prvního tureckého prezidenta Kemala Ataturka sekularizován a přeměněn na muzeum. Jedná se o velkolepou stavbu obsahující unikátní stavební prvky, zejména v době stavby nevídanou a dlouho nepřekonanou kupoli hlavní lodi, po technické stránce však poněkud kontroverzní.
2. Machu Picchu
Nejvýznamnější peruánská stavební památka, tajemné město předkolumbovského národa Inků, náročné stavební dílo vybudované v 15. století panovníkem Pachacutim vysoko v Andách, nyní jedna z nejnavštěvovanějších turistických atrakcí Jižní Ameriky. Machu Pichu bylo postaveno ve vysokohorském terénu na terasách vybudovaných srovnáním náhorní plošiny. Součástí teras je i vodní hospodářství, tj. jejich odvodnění za současného vybudování nádrží, sloužících jednak jako zásobárna vody, jednak k zavlažování pozemků. Město bylo vystavěno ze žuly, nejkvalitnějšího, ale na opracování nejnáročnějšího stavebního kamene, prakticky bez použití malty. Machu Pichu bylo však nejen městem, které bylo do značné míry schopno samozásobení. Bylo i pevností schopnou chránit své obyvatele před útokem a zejména bylo též posvátným centrem inckého náboženství, které uctívalo přírodu - slunce, hory, řeky. Machu Picchu sloužilo svému účelu jen asi stodvacet let. Příčiny, proč bylo opuštěno, nejsou známy. Od úplné zkázy jej před španělskými dobyvateli uchránila andská džungle a objeveno bylo náhodně až počátkem dvacátého století. Machu Picchu je pomníkem zaniklé civilizace - kdysi mocného národa Inků, který ovládal celou severní část jihoamerického kontinentu a byl nejmocnější a nejmohutnější americkou říší před vznikem Spojených států amerických.
3. Angkor Wat
Pro Evropana tajemný název tajemného místa v, pro nás stále ještě tajemném, světě jihovýchodní Asie. Městský chrám, nebo městská pagoda, to je překlad těch dvou exoticky znějících slov. Velkolepý chrám postavený uprostřed velké bažiny na příkaz mocného vládce velké kambodžské říše, Súrjavarmana II., khmérskými staviteli, hinduistické nebe přenesené na zem doprostřed velké, pravděpodobně v té době největší světové městské aglomerace Angkoru - Města. Mistrovské dílo stavebního umění v nesmírně těžkých podmínkách, ukázka skvělého plánování a vyspělé logistiky, důkaz důvtipu středověkých východoasijských řemeslníků a umění khmérských umělců. Město zaniklo, stejně tak zanikla khmerská říše. Na místo hinduistů, přišli do Angoru buddhisté. Ale chrám stojí dál, ač jeho existence na vodou podmáčené půdě již téměř dva tisíce let, tak trochu popírá zákony fyziky a hlavně architektury a stavařského řemesla.
4. Katedrála sv. Pavla v Londýně
Ačkoliv v Londýně, zejména v době po Velké průmyslové revoluci, vyrostlo mnoho význačných, dominantních a skvěle technologicky či architektonicky řešených staveb, jedna z nich má přesto výsadní postavení a to jak z hlediska architektonického, stavebního, památkového církevního, tak z hlediska vztahu Londýňanů k ní - katedrála sv. Pavla na Ludgate Hill v londýnském City. Na místě, na němž chrám stojí, stávaly významné kostely již před jeho výstavbou, kterou vyvolalo závažné poškození dosavadního chrámu při Velkém požáru Londýna v roce 1666. Stavbou nové katedrály byl pověřen Sir Christopher Wren, významný matematik a astronom - což byla v té době běžná praxe. Stavba katedrály, trvala od položení základního kamene v roce 1677 do úplného dokončení v roce 1708 31 let, i když její část byla užívána již v roce 1697, zatímco parlament ji prohlásil za dokončenou teprve v roce 1710. Anglické daňové poplatníky přišla na 780 000 liber šterlinků, což je dnešních téměř 120 milionů liber. Ani cena, ani doba stavby však nejsou důležité. Co je důležité, je technické a architektonické ztvárnění této stavby včetně unikátních a zcela nových technologií a stavebních postupů, které Christopher Wren zvolil, aby dosáhl svého cíle s omezenými prostředky, které měl k dispozici. A důležité je, co stavba znamená pro Londýn, co znamená pro Londýňany nyní a co pro ně znamenala v pohnutých dobách v minulosti.
5. Petra
Petra, arabsky Al-Batra, tajemné město v poušti, v jižní části Jordánska v provincii Ma´an, kousek od izraelsko-jordánské hranice. Kde se v tomto nehostinném kraji plném písku a pískovcových skal vzala tato jedinečná stavební a kulturní památka, svědectví architektonických a technických dovedností? Kdo Petru vystavěl a jak? Jak bylo vůbec možné toto skalní město vybudovat s nástroji, které před dvěma tisíci lety měli stavitelé k dispozici, kde brali vodu pro zásobování dělníků a poté pro zásobování obyvatel? K čemu sloužila největší stavební památka Petry Al Khazneh? Na tyto a další otázky vám odpoví unikátní dokument o Petře, který vás seznámí se stavební technologií dnes již zaniklého beduínského kmene Nabatejců, skvělých obchodníků, s jejich geniálně vyřešeným zásobováním nejcennější surovinou tohoto kraje, vodou. Který vás seznámí s kulturou tohoto kmene, jenž v poušti dokázal vytvořit památku, řazenou do nových sedmi divů světa. Odborníci na stavitelství, vodní hospodářství, archeologové a historici vás provedou Petrou a seznámí vás s nejnovějšími objevy, které vysvětlují tajemství, které se kolem Petry a nejskvostnější její součásti Al Khaznehu, tradovala po dlouhá desetiletí od jejího objevu v roce 1812.
6. Alhambra
Nejvýznačnější maurská památka ve Španělsku, ve městě Granada v Andalusii. Mohutná pevnost skrývající za svými zdmi a strážními věžemi pohádkové paláce postavené z větší části arabskými vládci středověkého Španělska z dynastie Nasridů.
Umělecký skvost snoubící prvky islámské arabské architektury a výzdoby s evropskou. Zejména co se zásobování vodou týká, také dokonalé a promyšlené technické dílo. Zároveň doklad o tom, že islámský a křesťanský svět nemusí být vždy vůči sobě nepřátelské.
2. série Koloseum, katedrála v Chartres a velká Cheopsova pyramida v Gíze okouzlují generace svou krásou a vznešeností.
Tato třídílná série dokumentů odhaluje, jak byly tyto úchvatné megastruktury postaveny. Civilizace odjakživa staví velké stavby, symbolizující její význam a moc. Ačkoliv se některá lidská společenství přežijí a zaniknou, stavby, které postavila, často nadále existují jako velkolepý odkaz na minulost. Podívejme se společně na to, jaké stavební techniky lidé na těchto velkolepých stavbách používali, z jakých materiálů stavěli a jak je získávali. Podívejme se do minulosti na osobnosti, které tyto stavby nechali stavět, na jejich pohnutky a sny. Podívejme se na to, jak byly stavby financovány a jak je vnímal okolní svět.
1. Pyramidy
Velká Cheopsova pyramida v Gíze - Stará čtyři a půl tisíce let, jediný ze sedmi starověkých divů světa, který dodnes stojí. Byla koncipována jako hrobka a současně zařízení k opětovnému vzkříšení pro tajemného faraóna Chufa, známého též pod jménem Cheops, v roce 2551 před Kristem a dokončena o 20 let později. Podařilo se ji dokončit těsně před tím, než Chufu zemřel – bylo tak učiněno zadost jeho touze po věčném životě mezi hvězdami. Současně stavba pomohla k vytvoření pevného a dobře zorganizovaného státního zřízení. Po celou svoji existenci je také zdrojem tajemství a mýtů.
2. Římské Koloseum
Koloseum, největší stavba svého druhu ve starověkém světě, triumf vůle, moci a peněz císaře Vespasiána a jeho syna Tita.
Aréna písku, krve, odvahy i krutosti. Místo, kde proteklo tolik krve lidí i zvířat, jako snad na žádném jiném místě na světě. Místo dekadentní zábavy pro Římany od senátorů až po nejhorší chátru. Ukázka stavebního mistrovství římských architektů, stavitelů i dělníků. Stavba, kde byly poprvé ve velké míře použity do té doby buď málo známé, nebo úplně nové technologie a materiály, z nichž většinu používáme i my dnes. To vše je Koloseum, římská aréna krve a písku.
3. Katedrála v Chartres
Technický triumf, rostla jako světlo naděje z popela starého kostela. Odvážná a průkopnická řešení způsobila revoluci ve stavitelských postupech, ale za touto, jednou z nejkrásnějších katedrál středověku se skrývá temný příběh násilí a zkázy.
(oficiálny text distribútora)
Recenzie (16)
Jde o výbornou sérii dokumentů, u kterých nezbývá než žasnout, jak naši dávní předkové dokázali postavit tak mohutné a rozsáhlé stavby tehdejší doby. Jsem přesvědčený, že v současnosti a s moderní technikou by novodobí architekti a stavbaři měli co dělat, aby něco podobného dokázali postavit také. Jestli tedy vůbec. Je skutečně obdivuhodné, jaké měli lidé v dávné minulosti architektonické znalosti a jakým potížím museli při tak obřích stavbách čelit. O tom všem jsou jednotlivé díly této série. K lepšímu pochopení je divákovi nabídnuta také přehledná a vše dostatečně vysvětlující počítačová grafika. A o jakých stavbách si můžete rozšířit svoje znalosti ? Alhambra, Angkor Wat, Hagia Sophia, Katedrála svatého Pavla, Katedrála v Chartres, Koloseum v Římě, Machu Picchu, Petra a pyramidy v Egyptě. ()
Zajímavé. VELMI zajímavé. Ale stejně to určitě stavěli úplně jinak.:-) ()
Nesmírně zajímavý dokument seznamující diváky s průběhem několika vybraných staveb. Má skvělou koncepci. Nejdříve vás seznámí s podmínkami panujícími v určité době a důvody předcházejícími samotné stavbě. Poté proběhne samotná stavba, se kterou je vždy svázána spousta chyb a problémů. K dovysvětlení některých složitých stavitelských prvků skvěle slouží počítačová animace. Za sebe musím říct, že ačkoli jsou starší stavby opředeny mýty a tajemstvími, tak jsem si osobně více užil stavbu novějších staveb. Přeci jen je příjemnější, když vám tvůrci předkládají informace z písemných záznamů než z různých teorií a hypotéz. Jen škoda, že dokument neměl více dílů. Slabší 4 *. ()
Výborný dokument. Jak to bylo ale doopravdy se stavbou některých dávných megastaveb se zřejmě nikdy nedozvíme... 90% ()
Zajímavý dokument, moc dobře se na to dívá a opravdu se dozvíte co doprovázelo stavbu, zajímavosti v architektuře a jiné... HODNOCENÍ: 95% (5*) ()
Koloseum Charters a další stavby...zajímavé... ()
Architektoniczne kolosy starożytności : Angkor Vat ()
Tak tahle série mě velmi zaujala. Zajímám se o architekturu, zvláště pak po starověké. Pro laika jako já, který alespoň něco málo je v obraze, je tohle velice zajímavé a jsem rád že to někdo takhle skvěle zpracoval. Žádná omáčka kolem, ale dost zajímavé postřehy a zajímavosti, které jen tak nenajdete. Spousta dokumentů je vynechává a pak má člověk docela hodně zkreslenou představu. ()
Velmi zajímavé a podrobné pohledy na výstavbu některých významných starověkých a středověkých staveb. Plné zajímavých a často nových informací. Současné záběry jsou doplněny hranými úseky (nerušícími) a digitálními modely staveb, jednotlivých etap jejich výstavby a vybraných architektonických problémů. ()
Názory nebo i animace, jak pravděpodobně přišly na svět největší stavby historie, jsou hodně zajímavý. Ale ve svých výpočtech vědci možná často zapomínají na to (a snaží se najít o něco složitější řešení), že měli masivní biče. Nicméně vtípky stranou, organizace práce, pracovní morálka nebo přesnost byly na takový úrovni, že i dneska bysme s takovým dílem měli velký problémy. Koho zajímá historie, ať se rozhodně podívá. ()
... Aneb jak se staví velké stavby. Poutavou formou vzdělávací dokumenty na zajímavé téma. Tohle žeru. ()
Hodně dobře podané zajímavé informace o stavbách těch nejúžasnějších architektonických zázraků v historii lidstva. Při sledování si člověk uvědomuje to nesmírné úsilí i důvtipné umění, se kterým naši předkové dokázali postavit ony neuvěřitelně monumentální stavby. Seriál se mi hodně líbil a sledoval jsem ho s velkým zaujetím. ()
Mezi všemi vyniká díl PETRA, ten je opravdu úchvatný i přes to, že jsem Petru viděl. Ostatní díly jsou spíš průměrné bez nějakých zajímavostí a novinek, nic navíc, co lze vidět i jinde. ()
Velmi zajímavý dokumentární cyklus je dostatečně vysvětlující počítačová simulace je dokonalá. ()
Velmi dobře zpracovaný dokument o stavbách starodávných civilizací ... Vyprávění, hudba, kamera, digitální vizualizace, vše na jedničku ... hezky se na to kouká :o) ()
Celkom zaujímavé, taký triezvy pohľad... ()
Reklama