Scenár:
Sidney HowardHudba:
Max SteinerHrajú:
Clark Gable, Vivien Leigh, Leslie Howard, Olivia de Havilland, Thomas Mitchell, Barbara O'Neil, Evelyn Keyes, Ann Rutherford, George Reeves, Fred Crane (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Krásna dcéra bohatého atlantského plantážnika Scarlett O'Harová (Vivien Leigh) strávila bezstarostné detstvo i roky dospievania životom na milovanom rodinnom pozemku menom Tara. Ešte veľmi mladučká sa zaľúbila sa do príťažlivého, no nepriebojného Ashleyho Wilkesa (Leslie Howard) - ten sa však oženil s tichou a láskavou Melanie Hamiltonovou (Olivia de Havilland), ktorá sa časom stala jej najlepšou priateľkou. Urazená a ohrdnutá Scarlett, nezvyknutá prehrávať, si preto zo vzdoru vzala za muža Melanieinho bratranca Charlesa (Rand Brooks)... Keď vypukne občianska vojna a muži odchádzajú bojovať, odchádza aj zvodný karierista Rhett Butler (Clark Cable), ktorý sa intenzívne usiluje o Scarlettinu priazeň. Ženy odídu do Atlanty, kde Melanie porodí. Keď mesto obsadí vojsko Únie, pomôže obom ženám utiecť do bezpečia práve Rhett. Charles vo vojne zahynie a Scarlett s Melanie sa opäť vracajú na Taru. Aby Scarlett mohla zaplatiť veľké dane, vydá sa za boháča Franka Kennedyho (Carroll Nye), aj ten však zahynie. Teraz sa už konečne môže stať Rhettovou ženou - naozaj to však chce? (TV Markíza)
(viac)Videá (4)
Recenzie (347)
Nádherný a nezapomenutelný příběh. Ani se mi nechce věřit, že byl film natočen v roce 1939, on totiž opravdu předběhl svou dobu. Jih proti Severu dokonale ukazuje ten zlatý starý Hollywood se vší honosností a vznešeností. Každý dialog, každá věta je nezapomenutelná a nabitá spousty emocí. Myslela jsem si, že bude celkem náročné zvládnout film na jedno zhlédnutí, čtyři hodiny jsou čtyři hodiny, ale film mě dokonale pohltil a já si jen užívala ten krásný příběh. Ta délka tady byla potřebná. Naprosto famózní herci, samozřejmě velký herecký koncert Vivien Leigh. Clark Gable mě dostal svým neuvěřitelným charisma a jeho věta "Frankly My Dear, I Don't Give A Damn" mě vždy totálně odzbrojí. Jih proti Severu je velká klasika, na kterou nedám dopustit. ()
Děj knihy Margaret Mitchell je do filmu převeden velice věrně. Působivá atmosféra starého Jihu, uhlazení gentlemani a krásné dámy, bezstarostné plesy, bavlníkové plantáže a otroci. Následující občanská válka zastihne nepřipravené a naivní Jižany, kteří si vůbec nepřipouštějí, že by třeba mohli prohrát. Uprostřed toho všeho se odehrává jeden z nejkrásnějších milostných příběhů. Vivien Leigh je románové Scarlett nejen neuvěřitelně podobná, ona jí zároveň fantasticky hraje. Naprosto zasloužený Oscar za její roli, kdy vedle ní všichni ostatní, včetně Clarka Gable, prostě JEN hrají dobře. V Jihu proti Severu jsou překrásné kostýmy, výprava, kamera a to vše je podbarveno výbornou hudbou Maxe Steinera. Ten příběh velmi dobře znám a přesto jsem ke konci měla slzy v očích. ()
Kniha je skvělá a tahle adaptace, zdůrazňuji, že do kin šla v roce 1939, t.j. před cca 83lety, je namakaná. Příběh nejen o nesympatické, vychcané, sobecké megeře, která je na ránu v každé scéně, nemá chybu. Perfektní záležitost, která mnoho diváků odrazuje svou letitostí, starou hudbou, taky tím, že jde asi o romanci, ale to je škoda. A chyba. Jedná se o strhující, vtipnou, drsnou, nekorektní, svižnou, velkolepou podívanou, která právem patří k tomu nejlepšímu na piedestalu kinematografie. Mimochodem první Oscar pro černou herečku ve vedlejší roli a navzdory délce, odsejpá to jedna radost. ()
Těžkotonážní čtyřhodinové melodrama o zániku starého dobrého Jihu, kde nechybí naprosto nic - láska, válka, smrt, nenávist, pokrytectví... Zprvu mě trochu zarazilo sympatizování s otrokářským systémem, vynahradil mi to ne až tak idealizovaný pohled na jižanskou společnost, jejíž sešněrování konvencemi si nezadá se středověkou Evropou. Scarlett byla rozkošná prospěchářská mrcha, u které jsem měla především poslední dvě hodiny pocit, že si Rhetta naprosto nezaslouží. Technicky je film na svou dobu dokonalý - hudba, barevná kamera, epická výprava... k dokonalosti mu však chybí trochu menší stopáž. ()
Nelze než souhlasit v tom, že tento snímek předběhl svoji dobu o hezkých pár let. Co se týče technické stránky, tak je na tom film opravdu velmi dobře. To co činí divákům těžkosti je šílená stopáž. Přiznám se, že dokonce ani já jsem neměl chuť to vidět bez přestávky. Film samotný se skládá z několika hodně rozličných částí. Úvodní námluvy byly neskutečně nudné a začínal jsem mít obavy, jestli opravdu sleduji ten všemi oslavovaný film. Odpověď mi dala část následující období kolem války a bezprostředně po ní byla naprosto skvostné a několikrát se mi po kůži prohnala husí kůže. Bohužel začleňování do společnosti netrvalo věčně a snímek nabídl opět další milostnou část, která byla zcela zbytečně moc rozvleklá, tudíž i značně nudná. Divácký dojem mi opět zachránila závěrečná třicetiminutovka. Celkově vzato se jedná o působivý snímek, který ovšem není schopný udržet po dobu takřka čtyř hodin stabilně vysokou úroveň. Několik pasáží bylo opravdu božských, ale bohužel je snímek vycpaný pořádně tlustou vrstvou vaty. Lepší tři kousky. ()
Galéria (381)
Zaujímavosti (102)
- Clarku Gableovi (Rhett) nebylo dovoleno říct "možná potratíš", místo toho tedy řekl "možná budeš mít nehodu". (Kulmon)
- Premiéry filmu se účastnilo několik veteránů Občanské války. (kriplozoik)
- Autorka knižní předlohy Margaret Mitchell navrhovala Basila Rathbonea do role Rhetta Butlera (Clark Gable). (Witta)
Reklama