Scenár:
Sidney HowardHudba:
Max SteinerHrajú:
Clark Gable, Vivien Leigh, Leslie Howard, Olivia de Havilland, Thomas Mitchell, Barbara O'Neil, Evelyn Keyes, Ann Rutherford, George Reeves, Fred Crane (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Krásna dcéra bohatého atlantského plantážnika Scarlett O'Harová (Vivien Leigh) strávila bezstarostné detstvo i roky dospievania životom na milovanom rodinnom pozemku menom Tara. Ešte veľmi mladučká sa zaľúbila sa do príťažlivého, no nepriebojného Ashleyho Wilkesa (Leslie Howard) - ten sa však oženil s tichou a láskavou Melanie Hamiltonovou (Olivia de Havilland), ktorá sa časom stala jej najlepšou priateľkou. Urazená a ohrdnutá Scarlett, nezvyknutá prehrávať, si preto zo vzdoru vzala za muža Melanieinho bratranca Charlesa (Rand Brooks)... Keď vypukne občianska vojna a muži odchádzajú bojovať, odchádza aj zvodný karierista Rhett Butler (Clark Cable), ktorý sa intenzívne usiluje o Scarlettinu priazeň. Ženy odídu do Atlanty, kde Melanie porodí. Keď mesto obsadí vojsko Únie, pomôže obom ženám utiecť do bezpečia práve Rhett. Charles vo vojne zahynie a Scarlett s Melanie sa opäť vracajú na Taru. Aby Scarlett mohla zaplatiť veľké dane, vydá sa za boháča Franka Kennedyho (Carroll Nye), aj ten však zahynie. Teraz sa už konečne môže stať Rhettovou ženou - naozaj to však chce? (TV Markíza)
(viac)Recenzie (347)
Aj dnes je tento film pre mna skvostom, ktorý si nikdy nenechám v TV ujsť, čo to muselo byť pred 70 rokmi ked bol natočený, to si ani netrúfam povedať. Postavy vás šarmantne vtiahnu do deja a vôbec si pri tom neuvedomíte, že tento film má vyše 230 minút. Klasika, ktorá chytí za srdce. ()
Konečne som sa odhodlal k tomu, aby som si tento štvorhodinový epos pozrel. Uf, tá dĺžka...Začiatok fajn, ale postupom času mi to pripomínalo telenovelu. ()
Zcela souhlas s oficiálním textem distributora. Až na tu dlouhou cestu přes válečné území a na "přemrtvolování" na konci je to opravdu moc silný příběh. Co se týče filmové adaptace samotné, je dokonalá. ()
Miestami patetické, inde presladené. Miestami drsné, inde veľkolepé. Tento príbeh obsahuje všetky prvky, ktoré správny veľkofilm potrebuje. Od komplikovaného milostného štvoruholníka až po pád zo schodov. Skvelé kostýmy, skvelé herečky. Píšem herečky, lebo ani jeden z hercov ma nenadchol. Clark sa snažil, Leslie takisto – no obaja sa príliš spoliehali na svoj šarm. Čo sa žien týka, ťažko povedať, ktorá sa snažila najviac – či Vivian Leigh, Olivia de Havilland alebo Hattie McDaniel. Povedala by som, že všetky rovnako. Koniec dokonalý – nielen čo sa týka Vivianinho herectva, ale aj úžasnej, hoci dnes trochu pateticky pôsobiacej hudby. Jasné posolstvo celého filmu znie: „Tomorow is another day!“ Ono to znie jednoducho, hoci jednoduché to v praxi vôbec nie je. Pre niekoho gýč, pre mňa dokonalá freska o páde spoločnosti, ktorú odvial vietor. ()
Držíte palce hlavným postavám, vidíte ich vnútornú silu, snahu o zmenu povahy a o prežitie...Proste romantika ako hovado, rozplývate sa a rozplývate až kým to všetko neodveje vietor v poslednej 3/4 hodine a je vám už všetko jedno... ()
Sever proti Jihu je jistojistě po právu všeobecně uznávaný film, jenž patří mezi nejslavnější, největší a nejdůležitější filmy americké kinematografie, a který je i po tři čtvrtě století pořád velmi pěkný na shlédnutí. Tento čtyřhodinový epos o pozadí americké občanské války je rozhodně skvělý kus filmařiny, jen pro mě s naprosto nezajímavým a vzhledem ke stopáži i dost nudným námětem. ()
Stejně jako Rusi uměli točit svoje historické, romantické příběhy, tak jako uměli příběhy o své zemi točit Francouzi, tak i Američané uměli tu vou historii. A že je to limonádka? No samozřejmě. Taková je i předloha. Ale je to nádhera. Krásné scenerie, užásné postavy, vynikající Clark Gable a Vivien Leigh. Oni jsou totiž tak podobní. Prokletí osudem.... Ač doba Severu a Jihu, tak i doba natočení snímku odváta větrem, tak příběh zůstává.... ()
Je zajímavé, že knihy nepodléhají zubu času tak, jako filmy. Sto padesát let stará díla Charlese Dickense, Čechova, Marka Twaina, čtyři sta let starý Shakespeare, jsou čtiví i dnes. Filmy podléhají erozi daleko rychleji. Třicátá léta dvacátého století je pro mě oblast, do které sáhnu jen u několika málo filmů, a všechny jsou komedie. Tragické, vážné, seriózní filmy z této doby jsou pro mě osobně poněkud trouchnivé a nezáživné. Dvanáct rozhněvaných mužů a Kurosawovi filmy jsou tak začátek toho, co v této kategorii beru. ()
Jih proti Severu je naprosto velkolepé dílo, které i na dnešní dobu svou kostýmní výpravou a stopáží působí obrovsky. Co teprve v tehdejší době. Pro diváky to musel být doslova dělobuch. Na konci třicátých let se snímek zapsal jako nejdražší a moc se nedivím. Plno bylo všeho. Herců, kulis, kostýmů, dekorací, zvířat. A přesně tak film na mě dnes působí a přesně tím uchvacuje. Nikoli však dějem. Milostný příběh se totiž odehrává na pozadí války Severu proti Jihu a to jen první půlku. Možná ani to ne. Většinově se o válce sem tam někdo zmíní, řeší se její následky na běžný život, obchodníky a farmáře, ale to je tak vše. S válkou to nemá moc společného a jediná popsaná hrůza, kromě smrti jako takové, je ufiknutí nohy vojákovi bez umrtvení. A to nemluvím o tom, že černošská služebná ve filmu své pány komanduje a chová se k nim dost arogantně, mluví s nimi napřímo, drsně a především hlasitě. Násilí páchané na černošských otrocích, právě to, co válka změnila, že je učinila svobodnými, zde zmíněno není. O to víc je to zarážející, že samotná představitelka chůvy pak kvůli své pleti nemohla na Oscary. Možná trochu jako protest proti celé společnosti sama jednoho získala, to už se dnes nedozvíme. Tím víc pak působí směšně, že HBO Max nesměla film vysílat. Je to velké milostné drama a to doslova. Umírá se, zemře i dítě, válka, různé druhy pomluv. O tehdejším životě se ale pořádně opravdu nic nedozvíte, protože film až příliš romanticky zobrazuje tehdejší dobu a k tomu navíc přidává milostné eskapády. A jen za výpravu nelze hodnotit výš. ()
"Dixieland"Začmuzenej Jih s povrchním životem a otroctvím. S nafoukaným a nabubřelým životem rozmazlených plantažnických dětiček...silácké řeči bez fabrik na válku pouze se plantážemi bavlny a houfem otroků. Je to nekonečný příběh o nafoukané kazičce vztahů co jde klidně přes mrtvoli. Vtipné je vidět jak se po návratu do "přepychu" opět stává starou dobrou nafoukanou Scarlet. Čím déle se na to dívám, tím víc mi ta Scrarlet leze krkem a mimo to mi i název tohoto filmu připadá čím dál více zavádějící...Pro mě je hlavni hrdinkou Melli.. ()
Příběh je známý jako milostná historie odehrávající se na pozadí americké občanské války, proto ho můžete brát jen jako archivní romantiku. Převést předlohu na plátno ovšem nebyla žádná legrace. Kniha je obsáhlá, proto čtyřhodinová délka filmu. Navíc se dlouho hledala představitelka Scarlett O´Harové, jde totiž o postavu plnou protikladů. Má být spíš výjimečně přitažlivá než krásná a její charakter vůbec neodpovídá klasické něžné hrdince. Jenže Jih proti Severu taky ve skutečnosti není červená knihovna. Dost podstatnou složkou děje je zhroucení života místní otrokářské společnosti a způsob, jak ho lidé přežili, což je popsáno z úhlu pohledu původně bohaté a rozmazlené plantážníkovy dcery. Scarlettin otec není právě typickým otrokářem. Do Ameriky přišel z Irska jako chudý uprchlík před zákonem a k majetku se dopracoval sám díky schopnosti riskovat. (Svou Taru vyhrál v kartách jednoduše a prostě díky tomu, že dokázal snést víc alkoholu než jeho protihráč.) Kvůli tomu se choval ke svým otrokům ještě poměrně slušně; kontroverzní ovšem je, že podobně jsou líčeni i jeho sousedé. Všichni se tu o své černochy starají málem jako o děti, nicméně po jejich osvobození zůstane u svých původních majitelů jen málokterý, což jaksi o něčem vypovídá. Scarlett, zamilovaná do Ashleyho Wilkese, kterého nemůže mít, se jako velice mladá rychle vdá za prvního vhodného nápadníka. Válka ji o manžela ale brzy připraví a ona pak nějaký čas žije u příbuzných v Atlantě. Přitom právě její švagrová Melanie je manželkou Ashleyho. A protože na scénu vstupuje i nekonvenční Rhett Butler, máme tu najednou milostný čtyřúhelník. Scarlett Rhetta vlastně nemiluje, jenže ji zajímá a navíc je to jediný muž kromě Ashleyho, kterého nedokáže ovládat. Rhettovy city jsou nečitelné. Chová se, jako by se Scarlett dvořil, ale zároveň ji občas ponižuje. Při obsazení města seveřany jí pomůže, jenže pak ji hned zase opustí. Oba jsou si podobní tím, jak jsou přitažliví a také tím, že se vůbec nechovají tak, jak od nich okolí žádá. Scarlett místo vzdělání zajímají spíš praktické věci a jako osmnáctiletá vdova se musí po pádu tamní civilizace postarat o celou rodinu včetně Melanie a jejího syna. Scarlett to nakonec dokáže, i když ne pokaždé čestně a s elegancí. Rhett naopak zhruba ve stejném věku musel z rodného domu odejít a od té doby se staral se sám o sebe. Během války vydělal hodně peněz pašeráctvím a překupnictvím, svým způsobem ale nikdy nedospěl. Aby se tihle dva navzájem pochopili, je hodně těžké. Konec zůstal natolik otevřený, že nakonec vedl k pokračování, které místo M. Mitchellové napsala A. Ripleyová, s adaptací v seriálové verzi (https://www.csfd.cz/film/72566-scarlett/prehled/ ). Ještě poznámka k Melanii – hlavní hrdinkou knižní předlohy se mohla stát i ona. Není totiž tak dokonalá, jak ji ostatní vnímají. Jenže její odvaha i motivy jsou skryté, a tak nakonec dostala přednost otevřenější a výraznější postava Scarlett. ()
Kůň vs Člověk 2:0! Film který po započtení inflace strčí Avatara do kapsy. Jak se mi líbil? Slabý dlouhý průměr ale z určitého hlediska to stálo za to. Kůň je tu smrtonosný dopravní prostředek. Pokud z něho spadnete už to prostě nerozdýcháte. Paní Ouharová tady hledá 3 hodiny a 50 minut štěstí v bojfrendech nebo vlastně v manželství až nakonec (ehm spoiler) její kapitalistické srdce zaplesá a spadne do lásky s půdou! Předlouhé a kromě dobrého hereckého výkonu Vivien Leigh nic vzrušujícího. ()
filmova klasika ale dlžka filmu je na ukor kvality ()
Hollywood v jedné ze svých nejkrásnějších podob. Myslím, že když napíšu, že za ty čtyři hodiny jsem se ani jednou nepřistihl nudit se, mluví to za vše. Výborné herecké výkony - charismatický, nezapomenutelný gentleman Clark Gable, Vivien Leigh, která hraje krajně nesympatickou postavu a přesto jí fandíte či černoška Hattie McDaniel v roli chůvi, kterou jsem si hodně oblíbil. Nádherná kamera, výprava, kostýmy - to já můžu. Oskary zcela na místě, dalšího klidně mohla získat i krásná hudba. Samozřejmě, pokud se budete na tuhle klasiku dívat (jako to zde nemálo lidí udělalo) s tím, že to údajně je "nejslavnější americký film" či "nejlepší film všech dob", budete velice pravděpodobně zklamáni, ale je nesmysl sledovat tenhle epos s tímhle ve vaší hlavě. Já myslel pouze na odehrávající se příběh a užil jsem si ho. ()
Takže jestli jsem to správně pochopil, tak Yankeeové, co bránili otroky, jsou vlastně ti špatní... Ale vážně, velkolepé pojetí milostné romance mne dostalo, ač jsem to nečekal. Scarlett je dokonale ženská, k pomilování, vypočítavá, rozpustilá, ironická a milá i krutá zároveň, Rhett zase geniálně cynický a jejich vzájemné oťukávání v kulisách a kostýmech starého Jihu je úžasné. Hlavní příběhovou linku navíc podporuje divadelní rozmáchlost gest a stylizace. Škoda jen poněkud zkratkovitého závěru, ve kterém se odehraje několik zavážných událostí, ale jejich dopad na postavy je výrazně omezený. Přesto jako celek skvělá, epická freska zanikající kultury. ()
Příliš dlouhé, Clark Gable má neustále úlisný pohled po celou stopáž, a hrozný dabing (film mě příliš nezaujmul, proto ani v původním znění shánět nebudu) ()
Je to dokonalá klasika starého filmu, krásne kostými, krásna kamera, krásne interiéry, šarmantný cynický Clark Gable, nádherná spurná Vivien Leigh a nezabudnuteľná schodisková scéna!:) ()
Čtyři hodiny čiré nudy. ()
Nevím, čím to je, ale tento film na mě hluboce zapůsobil. Je to nádherný příběh a ještě lepší zpracování. Viděla jsem ho 2x česky a asi 10x v originále a stále se k němu vracím. Jistě že v dnešní době už některé scény působí téměř komicky, ale když uvážím, že ten film přežil 70 let a stále je na co se dívat, tak si myslím, že takovou laťku už žádný jiný film nepřekoná. A co víc, některé scény jsou srovnatelné s dnešní dobou a jistě by snesly krirtiku i dnes. Vivien je prostě úžasná...Třeba scéna, kdy se přiznává k tajné lásce a omylem ji vyslechne i Clark, nebo jak zabije vojáka...nebo jak se přetvařuje, aby získala peníze...Pro mě jeden z nejkrásnějších filmů o lásce. A jak to vlastně bylo s tím otroctvím? Mitchelová popisuje v knize zážitky z dětství. Tak kde leží pravda ? Učili jsme se ve škole trochu jinou verzi války severu proti jihu. ()
Úvod výborný, časť s občianskou vojnou bola dosť slabá, tam sa moje hodnotenie pohybovalo medzi 3 a 4*, ale našťastie záverečná hodina to vytiahla opäť hore. Clark Gable je tu geniálny a Olivia de Havilland očarujúca... 85 % ()
Reklama