Réžia:
John FordScenár:
Philip DunneKamera:
Arthur C. MillerHudba:
Alfred NewmanHrajú:
Walter Pidgeon, Maureen O'Hara, Anna Lee, Donald Crisp, Roddy McDowall, John Loder, Sara Allgood, Barry Fitzgerald, Patric Knowles, Arthur Shields (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Velšská vesnice Cum Rhonda leží v malebném údolí, které se na přelomu 19. a 20. století pomalu mění k nepoznání. Většina zdejších mužů pracuje v uhelných dolech, které přetvářejí jak krajinu, tak i duši jejích obyvatel. V dolech pracuje i Gwilym Morgan se svými syny. Jen nejmladší Huw je zatím ještě dítě. Jako jediný má však naději na lepší život. Rodina Morganových musí přestát řadu těžkých chvil: když majitelé dolu sníží horníkům výdělky, přijde čas bránit svá práva. Jenže Gwilym Morgan má na zakládání odborů úplně jiný názor než jeho synové. Malý Huw spadne i s matkou do ledového potoka a na nějakou dobu zůstane upoutaný na lůžko. Najít chuť do života mu pomáhá sympatický reverend Gruffydd, zamilovaný do Huwovy sestry Angharad.
Nezapomenutelný film režiséra Johna Forda vznikl podle románu Richarda Llewellyna. Získal pět Oscarů: jako nejlepší film, dále za nejlepší režii, za nejlepší mužský herecký výkon ve vedlejší roli (Donald Crisp), za černobílou kameru a za výpravu v černobílém filmu. V dalších pěti kategoriích byl na tuto cenu nominován. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (50)
Scénář: Philip Dunne .. Sentimentální vzpomínání na krásy rodného údolí devastovaného hornickým průmyslem. Vyprávění je zkraje podáno jakoby dokumentárně, čemuž napomáhá i hlas vypravěče a minimum dialogů zobrazovaných postav. Po tomto úvodu dojde k zlomovému bodu (snížení mezd) a rozjíždí se pravé dobové, silně sociální drama a zde se film teprve takříkajíc rozjede. Příliš jsem však nejásal nad náboženským podtextem a ty studené, předpisové staroanglické vztahy (rodinné či sousedské) opět budí spíše úsměv na tváři. Herecké výkony jsou však výborné, řada situací zahřeje a film tak alespoň nepůsobí chladně jako jeho souputník Občan Kane z fiktivního souboje "velikánů roku 1941." ()
Tento film bývá často skloňován právě v souvislosti s nudírnou Občanem Kanem. Nejzásadnějším rozdílem mezi oběma filmy je ten, že How Green Was My Valley je takovou filmovou "pohádkou", která má srdce a srdce tehdy měla zřejmě i hodnotící porota. Podle dnešních měřítek a kritérií by v 10/10 případů zvítězila chladná reklama na nudu Občan Kane. Atmosféru doby na přelomu 19. a 20. století tu z komentátorů (všeználků) nezažil vůbec nikdo, a tak si jejich omezené mozky při poslechu hornického zpěvu okamžitě vybavují jinou nechvalně známou černou kaňku v naších dějinách a na základě toho snímek odsuzují. Jaksi úplně přehlíží, že od snížení mezd nastává ve snímku významný zlom, od kterého údolí přestalo být již tolik zelené a Ford předvádí velice ostrou sociální kritiku. Je to snímek ze zlomové doby, kde dochází ke generačnímu střetu. Ve filmu mluví převážně vypravěč, což mi většinou skvěle sedne. DIalogů je podstatně méně, než bývá zvykem, ale jsou opravdu uchu lahodící. Skvěle se dá říct, že ve filmu nezazní nic, co by bylo tak nějak navíc. Nějaké výplňkové věty o hovně, to tady nenajdete. Mluví se vždy s maximální stručností k dané věci, což se mi nesmírně líbilo. Nejsem fanouškem small talků o hovně a mletí pantem pouze proto, že je někdo nervózní z ticha. Já byl z této zidealizované exkurze mezi welšské horníky opravdu nadšený. Vymazlené, troufám si říct, nadčasové dílo. Obrovská výprava, naprosto dokonale zahrané na všech frontách. Zejména cena pro nejlepší mužský herecký výkon ve vedlejší roli nemohla skončit v lepších rukou. Doporučuji občas přimhouřit uši nad menší dávkou patosu a sentimentu a zkusit otevřít srdce tomuto filmu plnému lidskosti. Člověk během sledování dostával chuť popadnout krumpáč do ruky a stát se alespoň na okamžik součástí zeleného údolí. ()
Velmi jímavá hollywoodská klasika z tvůrčí dílny velikána americké režie Johna Forda. Typický obraz malebného koutu welšské přírody s potomky nepůvodních evropských přistěhovalců, kteří pozvolna svou (protestantsky) obětavou dřinou a životní vitalitou přeměňují ráz krajiny i tamního světa (a vytlačili původní předindoevropské obyvatelstvo). John Ford pracuje se silnou sociální kritikou spojenou s drsným životem horníků, proti tomuto sociálně negativnímu vlivu staví soudržnost rodiny (rodina je v jeho chápání mnohem širší pojem než dnes) a harmonii jejího vnitřního světa. Dalším pomocníkem ve snaze unést břemeno života je pro welšské venkovany pilíř křesťanské víry, která je však vystavována těžkým zkouškám spojeným s pokrytectvím křesťanské obce. Ford do filmu zanáší i typická dobová morální dilemata (zapovězený vztah duchovního a Morganovic dcery Angharad) a dobově hodně používané dějové zkratky (např. hodně naivistickou proměnu malého školáka Huwa v obratného boxera). Důraz na víru a slovo Bible, který je z amerického hlediska typický jak pro první pionýry, tak i pozdější přistěhovalce a jejich potomky (většinou šlo o protestantské uprchlíky z Evropy, dodnes jsou Spojené státy silně věřící zemí, kde převahu mají právě protestantské církve), stejně jako důraz na rodinné hodnoty a pospolitost obce (která je tu vystavena těžké zkoušce a celí ji paradoxně hlavně důlní neštěstí) či na tvrdou fyzickou práci (malý Huw si dobrovolně vybírá raději dřinu v dole než další studium...) koreluje s dobově reflektovanými hodnotami obecně. To všechno, spolu s opravdu silným příběhem, dělají z Fordova černobílého snímku opravdu dobrý, byť značně sentimentální film... (To, že je dnes polozapomenut, ovšem jasně ukazuje na tendenčnost při udělování Oscarů, při němž tenhle film porazil nadčasového Občana Kanea) ()
On je to asi i dobrý film, který rozhodně má co říct, ale na druhou stranu, nemůžu si pomoct, šlo by to natočit ještě o něco dramatičtěji, ještě o něco krutěji, než jak to vyznívá, a myslím, že by to bylo jen ku prospěchu filmu. Ale i v tomhle podání se to rozhodně dá, jen to více řekne milovníkům starších filmů, pro ostatní bude pouze starým filmem. ()
Klasický veľkofilmový old school Hollywood tak ako ho mám najradšej.Remeselne po každej stráne skvelé, s veľkými myšlienkami, správnou dávkou veľkoleposti, humoru aj sentimentu a dôležitou témou.Ale práve v téme je u mňa problém. Rodinná sága baníkov odohrávajúca sa v dedinskom prostredí nie je niečo čo by ma (aj napriek perfektnej filmárčine) na celé 2 hodiny dokázalo strhnúť. 8/10 P.S. toto je ten film, ktorý porazil na oscaroch Občana Kana. ()
Galéria (44)
Zaujímavosti (6)
- Rozpočet filmu činil približne 800 tisíc amerických dolárov a natáčalo sa prevažne v kalifornských štúdiách, keďže vzhľadom k situácii počas druhej svetovej vojny sa inak nedalo. (MikO_NR_1909)
- Film byl natočen na motivy stejnojmenného románu velšského spisovatele Richarda Llewellyna. (ČSFD)
Reklama