Réžia:
Andres VeielScenár:
Andres VeielKamera:
Judith KaufmannHudba:
Annette FocksHrajú:
August Diehl, Lena Lauzemis, Alexander Fehling, Thomas Thieme, Susanne Lothar, Rainer Bock, Maria Dragus, Joachim Paul Assböck, Hark Bohm, Imogen Kogge (viac)Obsahy(1)
Na začiatku šesťdesiatych rokov sa na univerzite stretnú Bernward Vesper a Gudrun Ensslinová a vášnivo sa do seba zamilujú. Spája ich záujem o literatúru a politiku, boj proti konformizmu a túžba zmeniť zatuchnutú atmosféru Západného Nemecka, skrývajúceho mnohé temné tajomstvá z 2. svetovej vojny. V západnom Berlíne sa zoznámia s ľavicovými aktivistami a Gudrun čoraz viac priťahuje skupina okolo Andreasa Baadera, z ktorej neskôr vznikne teroristická organizácia, známa ako Baader-Meinhof Komplex, alebo Frakcia Červenej armády. (STV)
(viac)Recenzie (20)
To sa asi stáva, že pri boji za slobodu a demokraciu z toho môže niekomu v hlave slušne prepnúť alebo úplne drbnúť. Tak si tým nezískajú robotnícke masy, ani inteligenciu, možno ešte tých spomínaných psychiatrických pacientov. Z filmu Baader Meinhof som mal určite zážitok lepší, tu som sa v prvej polovici takmer unudil, druhá už mala slušný spád. Zvláštne mi pripadalo, že o všetkom dôležitom sa dozvedáme z televízneho vysielania a hraná časť filmu sa venuje len súkromiu a sexu. ()
Zlatý Medvěd - výběr ()
Príbeh známej nemeckej teroristky Gudrun Ensslinovej a jej partnera je podaný presne tak, aby ho mohli prijať čo najširšie vrstvy diváctva - teda presne v duchu toho, o čom debatujú postavy zhruba v strede filmu ("Týmito výbuchmi v obchodných domoch chcete koho osloviť? Musíme osloviť masy."). Konvenčné, bez formálnych ozvláštnení, s málo inšpiratívnymi myšlienkami a bez očakávaných revolučnejších šokizmov (ak nerátam záverečnú scénu psychopatického "řádění", ktorá ale zase s tou revolúciu nejako nesúvisí ). Strednoprúdovému vyzneniu zodpovedá teda aj moje hodnotenie: 50%. Keďže ide o tému zaujímavú, a nepoučený divák sa predsa čosi dozvie, hodnotenie z abolútneho stredu posúvam o hviezdičku nahor. ()
Souhlasím s Pepincem, chyběla mi tam atmosféra 60. let. K postavám se mi nepodařilo navázat osobní vztah, pokud měly být na nich vykresleny dějiny, tak se to z mého pohledu moc nepovedlo. Co se dobře povedlo je vykreslení hlavní hrdinky jako velice silné osobnosti, byť jsou její pohnutky a způsob provedení pochybené. Lena Lauzemis byla dorbá volba nejen pro fyzickou podobu s Gudrun Ensslin , ale i pro přesvědčivý herecký výkon. ()
Byl bych radši, kdyby se film více zabýval celkovou atmosférou v tehdejším Německu, než osudy hlavních hrdinů. Ty mi totiž až tak zajímavé nepřišly, na rozdíl právě od náhledu pod pokličku našich německých nepřátel. A ještě vzkaz pro uživatele EarlHickey; laskavě si prostuduj návod k užívání ČSFD a učebnici gramatiky. ()
Takove nemecke Tri sezony v pekle, mozna jen o nepatrny stupinek "mene blbe". Stejne jako v pripade ceskeho filmu - nalesteny povrch, ale uvnitr, namisto ocekavane skandality, temer nic. Ani talentovany a i v nekolika predchozich filmech (Dr. Aleman, Dablova dilna, Slumming,, Lekce pana Kuky) velmi presvedcivy August Diehl to zminene nic nevytahl vyse. ()
Lehce nadprůměrné drama o lidech ve své době. Příběh je komornější než Baadr Meinhof Komplex z roku 2008. Nic však pro lidi chodící do kina na coca -colu a kukuřici. ()
Povojnové Nemecko a v ňom množstvo skrytých tajomstiev z obdobia 2. svetovej vojny. Aj tento film sa pokúša rozlúsknuť jeden oriešok, kedysi slávneho nacistického básnika, horlivého Hitlerového ctiteľa, Willa Vispera. Išlo o jedného z hlavných aktérov pálenia vzácnych ale ideologický závadných kníh a aj preto bol po vojne v Nemecku zakázaným autorom. Syn Bernward mal s otcom problematický vzťah a ťažko sa vyrovnával s otcovým zlyhaním. Jeho premena na radikalistu dochádza v spojitosti vo vzťahu so známou nemeckou teroristkou 60-tych rokov Gudrun Ensslinovou. Aj ona mala problematický vzťah s otcom, vojakom Wehrmachtu, ktorý si neuvedomil a prehľadal zlo daného režimu. Cez tieto dve hlavné postavy film podáva obraz vtedajšej mládeže, ich radikálne premeny, odpor k zaužívaným zvyklostiam, ich postoj pri spoločenskom a politickom pozdvihnutí a hlavne študentské protesty. Na jednej strane vidíme mladých ľudí, ktorí sa bavia, experimentujú so sexom, s drogami a na druhej dostávame priebežne správy z nemeckej politiky, ale aj o kubánskej kríze, o zastrelení amerického prezidenta Kennedyho o Vietname, v neposlednom rade o atentáte na Rudyho Dutschkeho aj o podpaľačskej akcii v obchodných domoch vo Frankfurte. Táto téma ešte nie je veľmi obohraná a tak dobre padne každá zaujímavosť histórie RAF (frakcia Červenej armády). Nemecká ľavicová teroristická skupina z rokov 1970 až 1993 mala na svedomí smrť 34 ľudí a nedala spávať nemeckým politikom celé to obdobie v ktorom bola aktívna. ()
Německý snímek, který se celkem zajímavě - alespoň na první pohled - vyrovnává s minulostí země a jejími temnými stránkami. Na stranu druhou je to ale spíše roztahované vyprávění o lidech, kteří jsou mnohdy zajímaví hlavně tím, jak jsou bezprostřední a nebojí se na kameru ukázat víc, než bychom jinde čekali. ()
Ryzí průměr, je to přesně, jak píše Radko - film je kompromisem toho, aby byl stravitelný pro co nejvíc diváků. Tudíž nepřináší převratné ani inspirativní myšlenky a spíš tak nějak solidně dokumentuje svou dobu. Postavy sice chvilkama vypadají jako blázni a to jejich věčný podvádění a hádání se už s přibývajícím časem leze pěkně krkem, ale i díky v rámci možností výborným hercům se to dá překonat. Prostřihy s reálnými záběry aktuálních událostí fungují dobře a umně uvozují nastalé období, přesto se tam na můj vkus moc skáče v čase a někdy se v tom divák ztratí. Asi mi chybí víc historických souvislostí, abych to mohl plně docenit. Opravdu to má zajímavý námět a některá navozená témata (mají nést děti vinu za hříchy svých rodičů?) jsou hodna úvah, ale bohužel špatně podána. Po tomhle filmu nezůstane druhý den v hlavě skoro nic. Škoda. 50% ()
Hned od prvních okamžiků jsem si říkal: "Takhle nějak by mohla vypadat Gudrun Ensslinová!" Její soužití s Bernwardem Vesperem není příliš známé a důležité je jen z hlediska pochopení jejího dalšího vývoje. Celý příběh RAF je nesmírně složitý a jeho posouzení není dosud možné - dokonce ani pojmy "terorista", "sebevražda" a jiné nelze chápat běžně zavedeným způsobem. Přečetl jsem si předcházející komentáře (lbíl se mi např. Vesecký***) a jsem rád, že se o tom ještě leckdo přemýšlí a nebojí se říct, že o tom přemýšlí. ()
Teda Zas som sa oklamal pri pozerani kadejakej nemeckej nadhery - film nema atmosferu 60. rokov, osudy hlavnych postav mi boli u prdele /teda pardon, som sa preriekol, samozrejme som chcel napisat ze neboli dostatocne strhujuce a ich osudy boli nezaujimave/ a cely film bol proste na picu /teda zase pardon, som chcel napisat, ze sa mi nepacil a celkove vyznenie bolo tristne/, aby som vyhovel aj prechytralym filmovym ynteleguanom. 30 % ()
4,0/10 Film, ktorý chce mať za každú cenu posledné slovo, a preto sa rozhodol uväzniť všetkých protagonistov do pritesných škatuliek (aby znemožnil debatu o ich motívoch). Ale možno je chyba iba vo mne, že sa snažím veriť, že sa inteligentní ľudia odhodlajú k radikálnemu násiliu pre lepšie dôvody než je ideologický balast. ()
Příběh o tom, jak se za lepší svět dá bojovat špatnými a zbytečně marnými prostředky. Atentáty, terorismus, to není cesta z kapitalistického bahna... A víc o tématu nenapíšu, protože bych se mohl zaplést do kliček zákonů... Jedná se vlastně dokument o událostech z konce 60. let, o nichž se i u nás dost psalo a které udělaly víc zla než užitku. Německo se vzpamatovávalo z Kainova znamení, kterým byl fašismus, nastupující generace hledala cesty, jak zabránit jeho návratu a přitom kolem sebe viděla spoustu nového zla, jak dosvědčují dokumentární vložky, mapující velmi dobře historii studené války. Pokusy s atomovou bombou, Kubánská krize, Vietnam, Černí panteři. Sny o změnu světa byly krásné, ale narážely (a i dnes narážejí) na to, že jsou izolovány od běžných starostí běžných lidí. Baader to nechápal, po vypálení dvou obchoďáků sice zjistil, že za ním nejde proletariát, ale pak nastoupila sama Gudrun, která se nakonec ukázala mnohem iniciativnější, ale zároveň agresivnější a bezohlednější. Dokud budou lidé milovat peníze víc než sebe navzájem, svět se nezmění. ()
Film končí tam, kde začína Baader-Meinhoff-komplex, takže porovnávaniu sa nevyhne. Je to skôr pohľad zvnútra než zvonka, menej efektný než BMK, a snaží sa /pre ostatných ľudí/ nepochopiteľné konanie hlavných postáv keď už nie vysvetliť, tak aspoň ozrejmiť, čo k tomu viedlo. Pravdupovediac, aj tak som moc neporozumela. Doba bola zlá, pocit kolektívnej viny všadeprítomný, to áno, ale to už bolo povedané v BMK. Každopádne to bola svojim spôsobom až dokumentárna sonda do života jednej teroristky a v tom je asi aj hlavný prínos filmu. Nie zlé, rada by som dala aj viac hviezd, ale myslím, že s touto témou sa dalo popasovať aj lepšie. ()
Film z doby, kdy ještě lidé měli svědomí, vědomí, čest a kuráž. My už jsme je nahradili žrádlem, dekadencí, nihilismem a pokrytectvím. Jen se tak lehce povalujeme v houpací sociální síti a říkáme si: jo, eště že už je to všecko pryč a že se máme tak suprově, já do ničeho nejdu,vole, na Borech neni Instagram... ()
Reklama