Réžia:
Gabriel RangeScenár:
Jeremy BrockKamera:
Robbie RyanHudba:
Harry EscottHrajú:
Isaach De Bankolé, Lubna Azabal, Wunmi Mosaku, Jig'al Na'or, Hiam Abbass, Nonso Anozie, Nyokabi Gethaiga, Nasser MemarziaObsahy(1)
Autor fiktivního dokumentu Death of a President (2006) Gabriel Radge natočil nový celovečerní snímek podle skutečných životních zkušeností Mende Nazerové, bojovnice za lidská práva. Příběh se odvíjí od okamžiku, kdy je dvanáctiletá dívka Malia po přepadení své vesnice v súdánských Núbijských horách provládní arabskou milicí unesena a v hlavním městě Chartúmu prodána do otroctví. Odtržena od rodiny a své země je zde pak držena jako otrokyně v rodině súdánského diplomata, dokud není poslána k jeho příbuzným do Londýna, kde je nadále vystavena špatnému zacházení ze strany svých "majitelů". Zoufalá mladá žena se nakonec náhodně setkává s jedním krajanem, s jehož pomocí se snaží uprchnout a znovu se shledat se svým otcem, který ji po celou dobu nepřestal hledat. Film poukazuje na fakt, že podobný osud v Londýně denně prožívá na 5 000 lidí, kteří zde údajně žijí jako novodobí otroci. (Myshkin)
(viac)Videá (1)
Recenzie (8)
Moje prirovnanie bude síce "hlúpe", no bude podané tak, aby ho pochopil každý. V dnešnej dobe neprežije takmer nič. Keby ste si chceli kúpiť niečo, čo bolo vyrábané v období socializmu, máte smolu. Nuž ale, keď pôjde o lynčovanie ľudskej dôstojnosti, tak otroctvo, šikana, či iné obdobné formy či prejavy správania, na úrovni vlastníctva "niekoho", tak tie prežijú viac ako 2000 rokov. Toto je výpovedná lehota o NÁS, nie dobe, respektíve systéme. Čo sa snímku týka: krátka stopáž a vážne téma plusom. Spracovanie sa však akosi vyhlo emócii, a potom je to ťažko hodnotiť lepšie, i keď samotná myšlienka v sebe nesie posolstvo. ()
312. Společensky velmi důležité dílo, téma únosů a obchodování s lidmi, útlak a vykořisťování, myslím, že v příběhu dívka žila ještě velmi pohodlně, na rozdíl od současné reality, která si v jednotlivých případech ve způsobech týrání a donucování nijak nezadá se zvěrstvy v koncentračních táborech, vždyť to režim s benevolencí umožňuje, je to jakýsi bonus za loajalitu, za jeho podporování, vždyť takoví otrokáři platí také daně, často jsou ve veřejně vlivných postaveních a patří tedy mezi mocensky důležité opory, a když se jim snad jejich sloužící znelíbí či porouchá? Tak ho jen někam vyvezou a vyhodí, bude se snad o původ neznámého někdo ve lhostejné společnosti zajímat? Nebude, vše je velmi dobře nastavené, aby takové praktiky beztrestně fungovaly, velmi smutné a obtížně přijatelné pro každého, kdo má v sobě ještě nějakou lidskost, soucit a úctu k životu ostatních lidských bytostí na Zemi. ()
Silný film, ale žiaľ len svojou myšlienkou. Novodobé otroctvo je problémom, ktorý treba riešiť a hlavne netreba zabúdať na to, že to otroctvo sa nedeje len vo vzťahu bielych k čiernym utečencom, ale aj medzi Arabmi a Nearabmi, medzi čiernymi navzájom, v Británii sú napríklad tiež prípady, keď Cigáni zotročujú vlastných súkmeňovcov, zaregistrujú ich a berú im benefity no a samozrejme ak sa dá nútia k prostitúcii . V minulosti sa tiež zotročovali aj bieli medzi bielymi, Židia zotročovali iných, ale aj sami boli občas skoro v otroctve. Takže otroctvo nie je len rasová otázka, ako sa nám snažia rasisti z BLM vtĺkať do hlavy. No a čo chýba tomuto filmu? Hlavne silné momenty. Za takmer hodinu a pol neprišlo nič tak ťažké, že by ste mali pocit nespravodlivosti, zlosti, rozhorčenia. Film necháva diváka nasucho. Informuje ho o probléme, ale podáva ho bez šťavy. ()
Realita, kterou film zobrazuje, je naprosto šokující. Novodobé otroctví v Evropě je pojem, pod kterým si málokdo umí něco představit. Myslím si, že takovéto filmy, které ukazují svět, jaký je a v souvislostech (jako tento navíc skvěle natočené), jsou velmi důležité a je obrovská škoda, že se většinou nedostanou k širšímu publiku. I teď, po čtyřech letech, tu snímek viděla jen hrstka lidí. ()
Že se tohle děje v Africe, nebo v arabském světě, s tím se tak nějak počítá. Je to sice hnus, ale přeci jenom není to náš svět. Ale to, že je něco podobného možné i v Evropě, nad tím zůstává rozum stát. Je to o to horší, že se nejedná o prostitutky pod dohledem gangů, ale o regulérní otrokyně v rodinách zámožných a často vysoce postavených lidí a k vzteku je i to, že se tak děje za tichého přihlížení evropských vlád. Ono se sice může zdát, že konkrétně tady hlavní hrdinka zase tolik netrpěla, ale pro tyhle, vlastně ještě přírodní, lidi je problém bydlet ve městě a když je zavřete mezi čtyři stěny, je to pro ně poloviční smrt. No a tohle všechno film bez příkras ukazuje a Wunmi Monsaku svojí roli podává nevídaným způsobem, který přesně pasuje na otřepané "ona svou postavu nehrála, ona se jí stala". Tohle je věc, která by měla sbírat ceny a ne se krčit někde v rohu, zatímco ptákoviny typu Desert Flower sklízejí ovace. 90% ()
Galéria (5)
Fotka © Slate Films
![Otrokem - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/338/158338371_d9f247.jpg)
Zaujímavosti (6)
- Nazer je Nuba z vesnice v pohoří Nuba, ležící v Africe na území Jižního Kordofánu, v současnosti patřící k Súdánu. Na území se však vedou ozbrojené konflikty a území má silné tendence k připojení k Jižnímu Súdánu. (SIRRIUS)
- Vláda Velké Británie obvinění vznesená Nazer popřela, přesto v roce 2005 po vydání knihy "Mende Nazer - from slavery to freedom" ji byl přidělen politický azyl a nesměla se vrátit do Súdánu. (SIRRIUS)
- Nazer sloužila po dobu 6 let u arabské rodiny v Chartúmu, kde byla nucena k tvrdé práci a byla obětí fyzického a sexuálního zneužívání. Po šesti letech v zajetí byla poslána do Londýna, aby sloužila u súdánského diplomata Abdel al-Koronky, který bydlel v Willesden Green. Po 3 měsících se ji podařilo utéct. (SIRRIUS)
Reklama