Réžia:
Zal BatmanglijKamera:
Rachel MorrisonHudba:
Rostam BatmanglijHrajú:
Christopher Denham, Nicole Vicius, Brit Marling, Jacob Price, Raelyn Tepper, Matthew Carey, Christy Meyers, Constance Wu, Tonita Castro, Jack Griffo (viac)Obsahy(2)
Peter a Lorna sú mladí filmári z Los Angeles. Ich snahou je nakrútiť dokument o záhadnej sekte ľudí, ktorú vedie tajomná mladá žena menom Maggie. Peter a Lorna ju chcú pomocou svojho filmu odhaliť ako podvodníčku a zároveň oslobodiť nasledovníkov sekty z jej zovretia. Keď prívrženci kultu uznajú za vhodné, povolia Petrovi a Lorne stretnutie s ich vodkyňou. Oblečených v bielych chirurgických plášťoch so zaviazanými očami ich dovedú na tajné miesto, kde sa konečne stretnú s Maggie. Tá tvrdí, že prišla z budúcnosti, z roku 2054, kedy ľudstvo sužujú vojny, bieda a hladomor. Vrátila sa sem, aby naverbovala a vyškolila armádu vyvolených a pripravila ich na to, čo ich čaká. Obaja sú zo začiatku skeptickí, no Maggiena charizma je taká silná, že si ich dokáže získať. A to hlavne Petra, ktorý, zdá sa, podľahol aj jej ženskému čaru. Podarí sa Lorne a Petrovi nakoniec rozlúštiť Maggieno tajomstvo? (TV JOJ)
(viac)Videá (1)
Recenzie (80)
Původně jsem chtěl (i při mém benevolentním hodnocení) zůstat u čtyř hvězd, jelikož především zařazení některých zřejmě zbytečných scén mně moc neštymuje, ale po přečtení pár komentářů na zahraničních webech zvyšuji na plný počet. Mám rád filmy, které jsou plny myšlenek a jsou schopny rozvířit debatu, a Sound of My Voice do té kategorie jistě spadá. A to nejen díky neotřelé pointě. ~ Meditativní / mysteriózní drama s thrillerovým i sci-fi odérem, v němž se mladá žena, Maggie (Brit Marling), údajně navrátila v čase z roku 2054 o několik desetiletí zpět. Své znalosti z nedaleké budoucnosti využívá jako varování při jakýchsi tajných skupinových terapiích; toto prostředí působí jako sekta. Scénář (na kterém se mimochodem podílela i talentovaná Marling) staví do konfliktu víru a rozum, je postavený na tom, že někdo někomu něco říká a ten někdo tomu věří či nikoliv. Zde se nabízí paralela s dnešním světem masmédií a mnohými z nás, kteří jsou poslušnými ovečkami a žerou jim to i s navijákem..., závěr filmu však může vyrazit dech, každopádně nabízí zase nové dimenze. ~ Jako důležitý vnímám fakt, že v tomto snímku není vylíčena sekta (či sama osobnost její vůdkyně) pouze jednostranně, ale díky investigativním novinářům a koneckonců i agentce a policistům divák neustále pracuje s názorem i protinázorem, přičemž nechybí napětí i atmosféra. ()
Sila sekty je taká, akým podmanivo - presvedčivým dokáže byť jej vodca. Na začiatku je vždy nejaké znepokojenie a podvedomý strach. Vodca (vodkyňa) ponúka oslobodenie sa od strachu a neistôt. Vykupuje svoje ovečky a kúpe ich vo vlnách nového prebudenia. Režimy si uvedomujú, že príliš presvedčiví vodcovia sú nebezpeční a tak ich internujú v ústavoch či väzeniach (Charles Manson, Konstantin Rudnev napr.). A tak aj tu: polícia čmuchá, obchádza, zatiaľ čo vnútri sekty sa rituálne umýva, zdraví a spoločne medituje. Psychosomatické hry zneužité na podmanenie vodcovskej myšlienke. Tak, ako to chodí aj inde. Nechýba mystický prvok - ten, ktorí tu takmer všetci v komentári spomínajú - zaručuje rozšírenie počtu ovečiek v košiari, pretože však aha, čo sa deje, veď to len potvrdzuje slová hlavnej čarodejky. Racionálnych vysvetlení pritom existujú desiatky. Ale v opare mysticizmu potencionálne ovečky rozum zvyčajne odkladajú do ústrania. Veľmi dobrá práca s nejednoznačnosťou, ako aj s náhľadom do života uzavretých komunít. Ukazuje sa, že v morí plytkých priemerností sa sem tam zaskvie nenápadná, no o to žiarivejšia perla. ()
Mladá žena, Maggie, se údajně vrátila v čase z roku 2054 a vytváří kolem sebe skupinu, kterou chce zachránit před něčím, co má přijít. Ale působí to spíš jako ujetá sekta. Jako bych se díval na mnohem nudnější K-PAX – jediná pointa je v tom, že filmu můžu i nemusím věřit a že mi zamotá hlavu. To se povedlo. Ale na sdělení takové myšlenky je 85 minut sakra hodně, protože přestože začátek (a konec) je ucházející, tak jak vám dochází, o co půjde, začíná to být nuda nudoucí. Aspoň že byla představitelka Maggie (Brit Marling) pěkná – takový mix Maggie Grace a Diane Kruger. # [viděno: monitor, 5.1, EN sub] # příběh 5 | hudba 3 | humor 0 | akce 0 | napětí 2 | pustil bych si znovu 3 ()
Asi takhle: Brit Marling je opravdu charismatická pohledná herečka vybavená slušnou dávkou talentu a do své role vůdkyně sekty dokonale pasuje. Režisér není břídil a ví, čeho chce dosáhnout. Potíž je s tím, že nejsem vhodný divácký typ pro jeho umělecký záměr. Na fungování náboženských sekt mám totiž jednoznačně vyprofilovaný názor, kde není místo pro hry, kde končí hranice reality a začíná svět okultních sil a záhad. Pro mě Maggie představuje manipulátorku, ne záhadu a mýtus. Celkový dojem: 60 %. ()
Filmy o sektách jsou užitečné, protože před sektami je třeba lidi varovat. Tenhle mě však nijak zvlášť nezaujal. Od filmu s názvem Dívka z budoucnosti jsem čekal víc. Přikládám záznam tematicky volně korespondujícího snu. - - - Sen o návštěvě budoucnosti (v noci z 6. na 7. dubna 2017) - - - Uteklo nějaké to desetiletí a já už bytuji v záhrobí. Občas tu pro nás pořádají jednodenní zájezdy do hmotného světa, abychom se mohli podívat, co je tam nového, případně i pohovořit se svými blízkými. Na jeden takový zájezd jsem se přihlásil. Protože odtud máme i telefonické spojení, byť ne vždy fungující, zavolal jsem Jitce na mobil a domluvili jsme se, že si dáme sraz ve třináct hodin v Mostecké ulici. Cestuji mikrobusem ještě s několika dalšími účastníky zájezdu. Řidič nás postupně vysazuje. Mě vyklopí jako posledního na místě, kde končí Karlova ulice a začíná Karlův most. Je hluboká noc, ale přesto zde panuje čilý turistický ruch. Jdu po mostě a všímám si, že sochy jsou jasně osvětleny. Pod každou z nich stojí voják mostní stráže oblečený v parádní anglické uniformě. Zeptám se chlápka, který zde právě provádí skupinu čínských turistů, proč mostní stáž v Praze nosí anglické uniformy. On na mě udiveně pohlédne a řekne, že všichni vojáci mostní stráže v celé Evropě přece nosí anglické uniformy. Došel jsem do Mostecké ulice. Zdá se, že do třinácti hodin zbývá ještě spousta času. Při přesunu z destinace, kde čas neexistuje, do destinace, která podléhá omezením času, jsou někdy trochu problémy se synchronizací. Tak prostě jenom stojím a čekám, až to organizátor zájezdu napraví. A najednou jako kdyby někdo přetočil hodinové ručičky. Bleskurychle se rozední, slunce si to hasí po obloze jak vykopnutý fotbalový míč a zastaví se v pozici, kde má být ve třináct hodin. Jitka už je tady a právě končí nějakou předváděcí akci, na kterou se dostavily převážně děti se svými rodiči. Účelem akce je přesvědčit rodiče, aby zapsali své ratolesti do kurzů čínštiny. O kurzy je evidentně velký zájem. Dva Číňané začnou odněkud nosit krabice s konzervami a rovnají je na improvizovaný pult. „Čínský čaj za akční cenu,“ informuje Jitka veřejnost. U pultu se okamžitě začne tvořit fronta. Vezmu jednu plechovku do ruky a zatřesu s ní. Uvnitř to zažbluňká. Přečtu si popisku, která je překvapivě stručná: Osvěžující a zdraví prospěšný nápoj vyrobený z pravého čínského čaje dle tradiční receptury. Jitka mi vysvětluje, že čínská vláda začala podporovat tradiční čínskou alchymii. Toto je její první produkt, který se objevil na trhu. Preparát dokáže odstranit z těla nahromaděné škodlivé látky včetně jedovatých metabolických zplodin, které organismus normálně nedokáže sám vyloučit. Výsledkem je výrazné zlepšení kondice a dokonce i znatelné omlazení a prodloužení života. Lektvar kromě toho zvyšuje imunitu a prakticky dokonale chrání před civilizačními a jinými chorobami. Stačí vypít jednu plechovku ročně. Farmaceutické firmy hrozně vyváděly, když se to začalo prodávat, ale nemohly nic dělat. Přípravek totiž není registrovaný jako lék, nýbrž – hahaha – jako doplněk stravy. Koukám, že Jitka vypadá pořád tak, jak si ji pamatuji, tj. asi na čtyřicet let, ale přitom jí teď už bude hodně přes osmdesát. Ptám se, jak to dopadlo s islamizací Evropy, jíž jsem se svého času obával. Jitka říká, že po té události v Anglii zvítězil zdravý rozum a islám je nyní v Evropě zakázaný. „A co muslimové?“ zajímám se. Jitka na to: „No, muslimové teď v Evropě už, ehm, jaksi žádní nejsou. Při deislamizaci Evropy nám hodně pomohla právě Čína – logistickou i technickou podporou a v neposlední řadě také personálně. Zkrátka to nakonec všechno dobře dopadlo. Vždycky jsem ti říkala, že jsi moc velký pesimista. Škoda, že ses toho nedožil.“ () (menej) (viac)
Galéria (20)
Zaujímavosti (2)
- Celý film bol natočený na digitálnu zrkadlovku (fotoaparát) Canon EOS 7D. (ash99)
Reklama