Réžia:
Martin FričKamera:
Jan StallichHrajú:
Jan Werich, Marie Vášová, Nataša Gollová, Bohuš Záhorský, Jiří Plachý st., Zdeněk Štěpánek, František Filipovský, František Černý, Václav Trégl (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Legendárna historická veselohra, v ktorej Jan Werich exceluje v dvojúlohe cisára Rudolfa II. a pekára Mateja, ktorý sa cisárovi veľmi podobá, len je o 25 rokov mladší. Cisára viac ako vládnutie zaujíma umenie, krásne ženy a najmä jeho alchymistická dielňa. Kým robí všetko preto, aby našiel legendárneho Golema a elixír mladosti, dvorania pripravujú spiknutie, v ktorom ho chcú pripraviť o trón. Vďaka náhode sa však vládnutia ujme pekár Matej... (RTVS)
(viac)Recenzie (616)
Zaráží mne, jak málo je zde narážek na písničku "Ten dělá to a ten zas tohle..." a vůbec na budovatelský vliv v této pohádce. Ukazuje se, jací jste pokrytci. Ten film je klasika, tak co psát... ()
Pěkná, vtipná komedie, typická Werichovina s některými dialogy, které jsou vskutku geniální. Když uvážím, jaké filmy se u nás v té době točily, nemůžu dát míň, než pět. 90% ()
Geniálne dielko, inteligentný humor, poučné, geniálne herecké výkony, nie je čo vytknúť. A že vraj za socializmu umenie trpelo... ()
Historická fraška vytírající si se skutečnou historií zadek….. ()
V dětství můj oblíbený film, později jsem si uvědomil, že pod rudolfinským baldachýnem leze rudý rak. Továrny na kůže... a olej na stroje... a tvrdší podkovy! ()
Dobře natočená pohádková komedie nechybí jak dobro tak zlo,náladový císař,spravedlivý pekař a povedená partička císařových rádců kteří se císaře snaží zbavit ale nakonec to odnesou sami.Dobré hlášky,dobrý hudební doprovod,skvělý J.Werich a další. ()
Budovateľská zlátanina, na ktorú sa dá pozerať keď človek nič nehľadá a je jednoduchý konzument. Akurát na prvý krát ťažko dešifrovať či ide o jemnú satiru budovateľov a UVKSČ alebo to naozaj mysleli vážne s hláškami "a všichni dohromady udeláme moc" v tom prípade by to bolo ešte horšie. ()
Nesmrtelný film. Moudrý s jasně formulovanými hodnotami, přesto braný s nadhledem a vtipem, každá scéna promyšlená, každá vypointovaná. Musela to být pěkná práce (ale taky zábava). Takhle to holt vypadá, když se film dělá pořádně. A je to otřepaná fráze, ale pořád tak nesmírně platný film - "ono se dá odpustit leccos pánové, ale jak se nám šáhne na majetek...!... Frič, Werich, Brdečka a spousta skvělých herců. Díky všem za tu radost. ()
Nádherný film - skvělý humor a geniální mistr Werich! Je vidět, že se na filmu nešetřilo a nekazí mi ho ani komunistická písnička ;-) ()
Rozporuplná pohádka - skvělí herci, báječné momenty, ale na druhé straně budovatelské "veledílo" o šťastném proletariátu, který si zpívá při práci... ()
Pro ty, kteří by chtěli dělat remake tohoto filmu: Udělejte to příště o dost méně historicky přesné. Děkuji. ()
Celé je to vynikající, ale za tu vlezlou propagandu v druhé části plné hodnocení nedám. ()
"Rudolfe, jak to, že magistr Kelley spí na zemi? " "My víme, co je třeba..." "Já vám dám fedrpuše, já vám dám kyrysy!" Hlášky z filmu uměl nejlépe imitovat můj kamarád Milan, který už dva roky bohužel není mezi námi. Neskutečně jsme se s kamarády nachechtali, vždy když začal předvádět RudolfaII. nebo pana krále z pohádky, kde zničil sůl. Tyhle filmy s panem Werichem můžu sledovat klidně každý týden a neomrzí se, teda až na záverečnou proletářskou/pekařskou hitovku. ;) ()
Když jsem snímek Císařův pekař - Pekařův císař viděl jako školák ZŠ poprvé, byl jsem nadšen především z postavy Golema, který mne naprosto uhranul. Zanechalo to na mne stopy, jelikož od té doby jsem se docela o tento fenomén zajímal, i když ne nijak intenzivně. Teprve později jsem se ponořil do židovské problematiky více a to zejména v souvislosti s mým zájmem o historii. Císařův pekař - Pekařův císař mne pak poznamenal ještě další postavou a to tou hlavní, tedy císařem Rudolfem II. Ten se na dlouhá léta u mne stal nejznámějším panovníkem na českém trůně a teprve později k němu přibyl Jiří z Poděbrad a Karel IV. Možná že kvůli tomuto filmu mne pak bavil více dějepis a to zejména období od Přemyslovců do druhé světové války. Komunismus mne pak už nezajímal, i když paradoxně byl Císařův pekař - Pekařův císař natočen v roce 1951, tedy v období nadšeného budování a kolektivizace. To se patrně odrazilo i v textu ústřední písně, kterou zpíval Jan Werich a sbor řemeslníků, rolníků a dalšího chudého lidu - určitě si to zapamatujete i vy - tady je tesař, klempíř, zedník a ten co otesává kameny je kameník. A tady služka, oráč, kamnář, ten, když se umeje je k nepoznání kominík. Ten dláždí ulice, ten kove podkovy, ta krmí slepice, ta peče cukroví. Ten umí to a ten zas tohle, a všichni dohromady udělají moc.....a pak to ještě pokračuje. Nicméně Císařův pekař - Pekařův císař mi především nenásilným a zábavným způsobem ukázal alespoň část období vlády Rudolfa II., který učinil z Prahy hlavní město Evropy. Film nám jej představil jako lehce ovlivnitelného panovníka už v pokročilém věku, který se obklopil všelijakými mágy, hvězdáři, filantropy, podvodníky a také uměleckými díly nulové nebo nesmírné hodnoty. Jako milovník historie musím potvrdit, že režisér Martin Frič čerpal ze známých faktů, i když pochopitelně leccos přibarvil pro potřeby filmového průmyslu, ale vůbec mu to nevyčítám. Přece jen Císařův pekař - Pekařův císař není dokumentem, ale krásnou komedií s plejádou vynikajících českých herců z nichž řada měla teprve svou kariéru před sebou. Proto jsem je mohl vidět jen krátce v epizodní roli - jmenuji třeba Miloše Kopeckého, Josefa Hlinomaze či Josefa Kemra. Důležitými postavami pak naopak byla rozkošná Nataša Gollová jako umělá žena Sirael, vynikající herec a dabér František Filipovský jako dvorní astrolog, stárnoucí Bohuš Záhorský jako komorní Lang, Jiří Plachý ve výrazné roli šarlatána a vykuka magistra Kelleyho, Zdeněk Štěpánek jako plechový dvorní maršál, František Černý jako plnoštíhlý alchymista Scotta, Václav Trégl jako císařův věrný sluha a ještě Miloš Nedbal jako dvorní lékař. Hlavní postavou byl ovšem Jan Werich, který si zahrál obě hlavní role a to pekaře Matěje i císaře Rudolfa II. a kvůli rozdílnému věku obou museli maskéři odvést kvalitní práci. Autoři filmu dokázali v historických souvislostech natočit zábavnou komedii s výbornými herci, takže spousta scének byla legrační po stránce fyzické - třeba když Scotta namazal podlahu svým novým leštidlem na parkety a pak na tom místě uklouzlo hned několik lidí za bohorovného smíchu samotného císaře. Musím ocenit i řadu vtipných hlášek, skrytých vsuvek anebo skečí - například když hvězdář Tycho de Brahe točil se sklenicemi vína na stole, aby císaři po obědě u komořího Langa ukázal pohyb planet. Nevěděl však, že jedna číše byla otrávena. Naopak scény se supícím Golemem byly pro mne jako malého školáka spíše strašidelné, ale když jsem se pak na film díval v dospělém věku, obdivoval jsem práci filmařů. Hned po prvním shlédnutí měl tak pro mne Golem jasně danou podobu hliněného velkého muže a těžko si už od té doby dokážu představit, že by měl vypadat jinak. Mezi nejvíce zábavné určitě patří scény v alchymistické dílně a zejména tu, kdy Lubomír Lipský vysvětloval císaři svůj postup při destilaci: Jamalalicha? Jamalalicha. Jamalalicha, i paprťála, chánua, chánua, e chánua, e chánu, džalala, džalala-a, a paprťála. Tasparta maznalika zamáz piskurty, jarda, piskurty, patláma, patláma, patláma a žbrluch. Ještě bych zmínil další postavu z filmu a to hraběnku Kateřinou Stradovou, která byla zřejmě skutečnou milenkou starého císaře Rudolfa II. K zajímavostem určitě patří fakt, že Císařův pekař - Pekařův císař o délce 144 minut byl v TV uváděn ve zkrácené podobě nebo jako dvoudílný. V té době si lidé na Kavčích horách zřejmě mysleli, že divák u obrazovky nevydrží celou dobu. Každopádně pro mne se Císařův pekař - Pekařův císař stal legendou a dokázal mne zaujmout i po několikátém shlédnutí, takže nemohu jinak než že oběma udělit pět pekařských hvězdiček *****. () (menej) (viac)
Přesto jak mám rád Jana Wericha, nemůžu si pomoci, jak komunisticky zmanipulovaná prasácká bodovatelská propaganda tohleto je. V 50. letech se nedá najít film, který by nebyl prolezlý stalinistickou propagandou. ()
I když se jedná o docela umě udělanou bolševickou propagandu, není to tak hrozné, aby se toho člověk nedokázal oprostit. Však on ten jejich ideál je tak trochu utopie či pohádka, a tak ani do očí nebije, že hlavním mottem tohoto díla je zesměšnit vládnoucí stav a dát moc do rukou lidu, aby všichni měli všechno společně a hlavně dostatek :-) Když to pomineme, pak máme pěknou pohádku s perfektními herci a zajímavými nápady (golem peče chleba). Nebýt silné agitky poplatné době, bylo by to na 4-5* ()
Priznám sa, podceňoval som to. a bola to chiba. dedkov obľúbeny film a ja som ho odkladal až kým neprišli vianoce 2018 a televízie sekali jednu rozprávku za druhou. a túto som ešte nevidel, tak som samého seba prinútil. PEFEKTNÉ. nebola to nuda, má to vtip, múdrosť, trocha lepšia hudba k filmu by nezaškodila, ale záverečná spoločná pesnička to vynahradila. J.W. = 💛🙏 ()
Tvojdílná nuda o ničem. Ovšem když jste prominentní zasloužilý soudruh umělec, tak dostanete nedostatkový barevný filmový materiál i na dvoudílnou nudu, když hezky zazpíváte budovatelskou písničku, vyzdvihnete lid a dehonestujete elity. ()
Tahle nezapomenutelná klasika mistrovsky kombinuje historický film, pohádku, drama, komedii, romantický příběh a satiru. Jak by řekl císař, všechno sem. Nechci přehánět, ale ať počítám jak počítám - je tam všechno a logicky uspořádané. Scénář excelentní. Jak často slyšíte ve filmu tak vtipné dialogy a scény? To by jste mě vážně otrávili, kdybyste nepili. Vejce, slanina a pivo alias Čechy, Morava a Slezsko. Ty nevěříš na elixír? Ne - protože ho vyrábím. Buďto všichni... nebo nikdo... a nebo jenom já! Mystická postava golema jako narážka na v té době nově objevenou atomovou energii. A s ní spojené nebezpečí, když se nám vymkne kontrole. Samozřejmě ukazuje absolutní moc panovníka ve své hrůze. Werich co věta to perla. "Panenko svatohorská, ty to přece tak nenecháš. - Ale nechá. Když mi to tak necháme." "My mu nerozumíme, ale my mu věříme. CO máme dělat, když nemáme tlumočníka? My ho stejně jednou vyhodíme... patláma, patláma!" A samozřejmě celý herecký repertoár je prostě elita. Nejvtipnější je pro mě postava maršálka, kterého hraje geniálně Zdeněk Štěpánek. Mimochodem, nejsem si jist, jestli ona "budovatelská" píseň je skutečně psána, aby byla poplatná době. Ona myšlenka dělby práce a obecně socialismus není vlastní jen komunismu. "Aby si lidé vládli sami" taky jaksi neodráží ten stav, který tu za minulého režimu byl a spíše funguje jako jasná narážka na jakýkoli systém (ve filmu tedy hlavně absolutistický monarcha), kde vládnoucí vrstva je velmi oddělena od lidí samotných. Navíc... mám dojem, že film byl tady zakázaný, takže mu ani ta písnička moc nepomohla. ()
..neexistuje pro mě asi nic lepšího v poválečné historii až do doby trezorových filmů.. "$"pokud chcete rozklad díla v kontextu doby, přečtěte si moji recenzi na Pyšnou princeznu"$" .. neberu ji jako pohádku, je to mě srdcová záležitost, když naladíte pár dnů před Vánoci obyvatelstvo na svátky a pohádky a začíná Matěj Kotrba a habsburský císař římský a král český z boží vůle - Rudolf II s překrásnou Kateřinou (miluji ji snad i "pohrobně" na Vyšehr. hřbitově;), s kulisy a kostýmy, s "císúsalkou" se Scottou, s druhým dílem s tanci a zpěvy, s Golemem a vším "prostonárodním" Werichovým humorem, známého z dob Osvobozeného divadla už bez Voskovce... hudba: Julius Kalaš ()
Reklama