Réžia:
Gérard OuryKamera:
Henri DecaëHudba:
Vladimir CosmaHrajú:
Louis de Funès, Suzy Delair, Marcel Dalio, Claude Giraud, Renzo Montagnani, André Falcon, Henri Guybet, Popeck, Miou-Miou, Jacques François, Gérard Darmon (viac)Obsahy(3)
Rabín Jakob cestuje z New Yorku do Paríža, kde už niekoľko desiatok rokov nebol. Viktor Žlna je bohatý podnikateľ, ktorý sa ponáhľa kvôli blížiacej sa svadbe svojej dcéry. Osud však cesty týchto dvoch celkom rozdielnych mužov spojí úplne nepredvídateľným spôsobom a výsledkom je legendárna komédia plná zámen a z nich vyplývajúcich nezabudnuteľných gagov. (RTVS)
(viac)Recenzie (227)
Priemerná komédia ktorá ani nie je veľmi vtipná ale má isté čaro svojej doby. ()
Dneska takovou komedii někdo natočit, tak ho zavřou za rasismus na deset let. Arabové honí Židy, Funés není schopen vystát černochy... No, není to na kriminál?! Jenže, když ono to je sakra vtipné a naprosto boží! Tohle jediná Funésova komedie, kterou pan Filipovský už nestačil nadabovat, proto pozor - dívejte se na originál a ne na ten humus s Krampolem!!!! Vedle Pošetilosti mocných a Senzačních prázdnin nejlepší komedie božského Louise :-) ()
Perfektní, geniální komedie a životní forma mistra Louise de Funèse! Klaním se mistře, klaním.. (hodnotím bez příšerného Krampolova dabingu, pak by hodnocení bylo daleko nižší) ()
Skvělá, snad jedna z nejlepších komedií s Luis de Funes. Je mi moc líto, že právě tuto briliantní komedii nestačil nadabovat český Funes tedy "PAN DABÉR" Filipovský. Snad by už tak geniální film byl ještě geniálnější. Ale myslím, že dabingu se zhostil výborně i český Belbondo, tedy Krampol. Stejně je mi to líto. Protože takového cholerika a navíc rasistu bych si opravdu přál v roli s panem Filipovským. Nemám slov, rasista, co jedinou dceru provdá do židovské rodiny. :) ()
Jako židovská anekdota , taky výborná!! ()
Pařížský průmyslník Viktor Pivert (Louis de Funès) nemá dvakrát šťastný den. Nejdříve ve svém autě havaruje, pak propustí svého židovského šoféra Salomona (Henri Guybet) a nakonec se připlete do plánů tajné služby cizí mocnosti, která se chce zbavit revolucionáře Mohameda Larbi Slimana (Claude Giraud). Společně se Slimanem uprchnou a Pivertovi nezbývá nic jiného, než se přestrojit za rabína… V 60. a 70. letech se ve francouzské kinematografii urodilo mnoho nezapomenutelných komedií, a to nejen díky skvělým hercům, ale také šikovným scénáristům a schopným režisérům. A pokud bych měl vyzdvihnout pouze jednoho z nich, tak by to byl Gérard Oury. Jeho filmografie je totiž na komediální majstrštyky opravdu bohatá, ať už režíroval Jeana-Paula Belmonda (Velký šéf, Eso es), Pierra Richarda (Rána deštníkem) nebo samotného Louise de Funès (Smolař, Velký flám, Pošetilost mocných a pochopitelně i Rabín Jákob), vždy z toho vznikly snímky, které patří k ozdobám ve filmografiích těchto velkých herců. A Rabín Jákob (nebo pro mě sympatičtější Dobrodružství rabína Jákoba) je toho krásnou ukázkou. Snímek totiž není jenom zábavnou taškařicí, ale zároveň se věnuje i vážným tematům jako je rasismus, xenofobie nebo antisemitismus, které zábavnou formou pranýřuje. Ztělesněním těchto předsudků je právě Viktor Datel (nebo taky Žluna) v podání nenapodobitelného Luise de Funès, pro něhož to byl poslední film před jeho zdravotními problémy, takže je tady ještě v té správně živelné formě. Sice tentokrát nemá k dispozici své tradiční herecké parťáky typu Michela Galabrua, Claude Gensac nebo Paula Préboista, ale i tak mu více než zdatně sekunduje Claude Giraud v roli arabského revolucionáře (a milovníka zrzek) Slimana a také Henri Guybet v roli židovského řidiče Salomona. Jak je u komedií Gerarda Ouryho zvykem nechybí celá řada skvělých hlášek, gagů a vtipných situací, osobně bych rád vyzdvihl především úvodní scénu z továrny na žvýkačky, která patří k předčasnému vrcholu celého filmu (ale legendární taneční vystoupení také stojí za to). Výborně do filmu sedí také svižná ústřední melodie od Vladimira Cosmy. Čtvrtá a poslední spolupráce Louise de Funès a Gerarda Ouryho tak opět dopadla na výbornou a Dobrodružství rabína Jákoba se tak zcela bez ostychu může řadit k těm nejlepším francouzským komediím všech dob. ()
Jiří Krampol měl velmi nelehkou úlohu nadabovat Fuňase po Filipovském. Bylo jasné, že dostane slušné kapky... ()
Možná, že co se týče hlavní myšlenky filmu, opravdu jde o nejlepší Funesův film, protože jde hlavně o myšlenku xenofobie. A jestli tenkrát měli ve Francii pocit, že se xenofobie začíná rozmáhat, co by asi říkali dnes? Na druhé straně se i dnes muslimové docela rozjeli a ukázali svou pravou tvář. Francouzský komik se zde jednou převlékne do židovského a to způsobí celou řadu humorných zápletek. Já osobně si nemyslím, že je to jeho nejlepší film, ale pravdou je, že ve svých komediích rozhodně žádná velká témata většinou neotevírá. Nutno dodat, že režisér je údajně židovského původu, někdo to tu psal, a pokud je to pravda, pak má komedie ještě větší význam. Neboť střílet do svých řad s nadhledem, ale neurážlivě, to chce nejen odvahu, ale i značný nadhled a smysl pro humor. Funesovi značně sekundují i další herci, pro Čechy většinou neznámí a tak musím jen říct, že mi dojem zkazil pouze dabing Jiřího Krampola, který se slyšitelně snažil navázat na slavnějšího dabéra známého komika, ale Filipovský je prostě Filipovský. ()
Námět a zápletka: 4/10 ... Vizuální stránka: 5/10 ... Soundtrack: 5/10 ... Didaktický potenciál: 3/10 ... Celkový dojem: 4/10. ()
V žádném případě recenze, ale jen taková přes 30 let stará reminiscence asi z RTL nebo Pro7: německy mluvící Funès padající do zelené hmoty na žvýkačky, po letech se přidaly židovské vtípky, půtky teroristů a odhalení, že krásná nevěsta je Miou-Miou. ()
Jak zničit skvělou komedii? Nechte dabovat Krampola Louis de Funese. S původním dabingem 100% zábava, s dabingem Krampola se na to nedá dívat!!! ()
Děj a celý film velice zdařilý - rasista a nervní mužíček Datel zažívá díky drobné nehodě s autem nečekaná dobrodružství, která gradují vydáváním se za rabína Jákoba. Děj je plný gagů, přehmatů a vtipných scének a zároveň zde najdeme i zápornou postavu-profesionálního zabijáka a tudíž zde prakticky vůbec nejsou hluchá místa... Za děj bych dal 4*, ale za strašlivý dabing Jiřího Krampola dávám 3. 75 % ()
Vtipné jako všechny filmy s Funésem. Skvělé gagy - auto, které nese deset lidí, nebo auto s lodí - 2 v 1 :-D ()
Nejen z katolíků, arabů, šoférů, kapitalistů, francouzů, komunistů ale i ze židů se dá udělat legrace - ač ateista, tak říkám zaplať B*h :-) za takovýhle filmy, jakože už se teď vůbec netočej. Pročpak asi, není poptávka? Šestej bod za Miou-Miou, skoro jsem zapoměl, jak se mi líbí... ()
Ak by mala mať jediná Funésovka kultový status, tak je to jednoznačne Dobrodružstvá rabína Jacoba. Kvôli tématike sa nemohol distribuovať v ČSSR a svoju premiéru sa dočkal až po smrti Filipovského, kedy ho v TV odvysielali v pôvodnom znení s titulkami. Vtedy si aj veľa ľudí povedalo: Škoda, pretože vtedy bol Funés v plnej sile na maxime a také množstvo gagov s vynikajúcou hudbou sa tak často nevidí. Trošku ma mrzí, že mnohí ľudia tu hodnotia skôr dabing, ako film samotný, ja viem, Krampol ani zďaleka nie je adekvátnou náhradou Filipovského, ale pochopte, že udalosti nedovoľovali tento film uverejniť v čase, keď Filipovský bol schopný dabovať. Ale svoj kultový status si v našich končinách vyslúžil aj inak veľmi odvážnym činom, keď ho v roku 1997 dala TV Markíza nadabovať do slovenčiny (vôbec prvý "zrozumiteľný" dabing na území bývalého Československa). Vtedy to bol dosť ostro kritizovaný a odsudzovaný čin, dnes však mnohí Česi ocenili slovenský dabing ako výborný a dávajú mu prednosť pred oboma českými dabingami s Krampolom, čo ma veľmi teší. Film som prvýkrat videl v roku 1990 na ZDF a už vtedy ma veľmi uchvátil. Tu niet o čom, pre mňa najlepší film s Funésom. ()
Opět jedna z výborných komedií s Funésem, kterou ovšem kazí dabing Krampola. ()
Nejlepší komikův film bez famózního dabingu pana Filipovského. Poměrně povedený je slovenský dabing, scénář je celkem nápaditý, výborné jsou scény v továrně na žvýkačky a proslov na židovském náměstí, tady by se František Filipovský vyřádil do ále lůja... Ale i tak je to fajn. ()
Film se mi líbil, nedávno jsem ho viděl podruhé (před tím v originálu s titulkama). Vytkl bych mu maximálně ten dabing, ačkoliv se pan Krampol snažil alespoň přiblížit Filipovskému (to se musí nechat), tak mi jeho dabing prostě nesedí... Zpátky filmu, určitě to je jeden z nejlepších snímků, ve kterém vystupoval Louis de Funés. Vtip 5*, akce 4*, dabing 3* ... Když to vezmu kolem a kolem, tak bych to ohodnotil 80%. ()
Mao Tse Tung! ()
Lehký odpočinkový humor. Některé sekvence byly pomalejší, ale ke konci se nám to pěkně rozpohybovalo. Aspoň se vtipnou formou něco dozvíme o židech. ()
Reklama