Réžia:
Franz Josef GottliebKamera:
Francisco MarínHudba:
Raimund RosenbergerHrajú:
Lex Barker, Marie Versini, Ralf Wolter, Sieghardt Rupp, Đorđe Nenadović, Gustavo Rojo, Anne-Marie Blanc, Charles Fawcett, Gloria Cámara, Fernando Sancho (viac)Obsahy(1)
Na počátku příběhu se Kadir Bell a jeho hosté, Kara se svým přítelem Halefem, Achmedem, lordem Lindsayem a Archiem dozví o plánech obávaného lupiče Abu Seifa, který se chystá přepadnout rozsáhlé jeskyně hory Nejdir, kde jsou ukryty nejstarší chaldejské poklady. V čele kněží a strážců pokladů je moudrá Mara Durimena, babička Kadirovy dcery Ingdšy. Kara s Halefem, Achmedem a Ingdšou se okamžitě vydají na cestu, aby Maru varovali. Mezitím se Abu Seif spojí s Machredžem z Mossulu, který přežil pád do propasti (v závěru předchozího filmu - Divokým Kurdistánem) a hodlá si s Karou vyřídit účty. Na Karu a jeho družinu čeká obtížná překážka v podobě slaného jezera Šot el Fuad, v jehož vodách zahyne každý, kdo nezná tajný přechod. V noci je Abu Seifem unesena Ingdša, která má posloužit jako rukojmí a donutit Maru, aby lupičům vydala poklady. Karovi s Halefem se podaří překonat jezero, na břehu však klesnou vyčerpáním. Tady je objeví šejk Zedar a podle zákonů svého kmene o pohostinství se jich ujme. Machredžovi se mezitím podaří u Padišáha obvinit Nemsiho ze zločinů, které ve skutečnosti spáchal on sám. Vládce vydá rozkaz zadržet Nemsiho, což Machredž provede a pak se vydá za Abů Seifem, aby jej při plenění chaldejských pokladů nepředešel. Karovi se podaří přesvědčit Padišáha o své nevině a pak spěchají k Nejdiru, kde se Chaldejové zoufale brání zuřivému útoku banditů. Achmed zabije v souboji Abu Sifa a osvobodí Ingdžu. Kara s pomocí Hadedinů připraví plán jak bandity porazit. Obklíčí v noci tábor Machredžových mužů a zažene je na útěk. V závěrečném souboji proti sobě opět stane čestný Kara ben Nemsi a podlý Machredž z Mossulu. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (69)
Tohle už nějak není ono, možná i proto, že to prostředí už tak nějak bylo využito v předchozích filmech, stejně jako byl vyčerpán příběh, který se zde odehrával. Kara je pořád zajímavou postavou, ale mám pocit, že i díky tomuhle filmu se jednou z ikon celé mayovské série stal hlavně Ralf Wolter, který prostě byl vždy zábavný. ()
Název je trošku zavádějící, protože film má s Mayovým románem společného asi tolik, jako já s největším milovníkem na světě :-D Jinak se ale scénáristovi i režisérovi podařilo udržet dobrý vkus a divka nepodcenit, za což jim patří dík... ()
Je to smutné, kam spadla kvalita "májovek". Lex Barker dále pracuje na své "hvězdnosti" a je mohutně obsazován do každé kladné postavy v každé filmové adaptaci slavných příběhů. Pro mě osobně skončily ty pravé adaptace Karla Maye se smrtí slavného rudého gentlemana. Přestože se V říši Stříbrného lva natáčelo prakticky ve stejném roce jako poslední díl Vinnetoua, kvalita i příběh už je úplně jinde. Obdobné lokace, podobný příběh jako vždy a stejní herci s jinými jmény. Recyklace, kterou svým dílem Karel May naznačil využita do poslední kapky... V dnešní době pro mě prakticky nekoukatelné až směšné ... ()
Poněvadž Gottlieb režíroval takřka zároveň Divokým Kurdistánem a V říši Stříbrného lva, mohl si dovolit filmy vlastně navázat, což byla dosud v mayovkách věc naprosto průkopnická. Ve srovnání se skvělým předchozím filmem je tento přece jen o trošičku slabší a Angličané jsou o poznání méně údernější, ale podívaná je to stále skvělá. Dějově jsem něco ze stejnojmenného románového cyklu dokonce i našel a například solná jezera jsou zase vypůjčena z prvního dílu prvního Mayova orientálního cyklu Ve stínu pádišáha. ()
Pátá či kolikátá mayovka v řadě... ti indiáni měli tentokrát na hlavě fezy, turbany a ručníky, Old Shatterhand si změnil jméno a velcí náčelníkové neschovávají své poklady v jeskyních, ale staví je na odiv. Kromě těch chaldejských. 90 minut a opět stejný recept užívající přestřelek, chamtivého záporáka (v těch mayovkách jim snad nikdy nejde o nic jiného než zlato, jednou to tedy bylo černé zlato), komické postavičky (otravná dvojice angličanů), únosy, útěky, ordály a spousta scén, jež neposouvají děj a necharakterizují postavy, které to při své plochosti a dětské čitelnosti vlastně ani nepotřebují. +++++ Speciálně těmi božími soudy by se mělo šetřit, jeden na film je příliš. Připomíná mi to jeden vtip... Katecheta v nedělní škole se snaží vysvětlit žákům, co je to zázrak. "Představte, že vylezu na věž, skočím dolů a nic se mi nestane. Co to je?" Pepíček: "No, to je štěstí." "Hm, štěstí, dobře. Ale já vylezu ještě jednou a zase skočím dolů a zase se mi nic nestane. Co je tohle?" "No, to je fakt klika." "Klika, říkáš... ale já vylezu potřetí, skočím dolů a ani teď se mi nic nestane..." "Nojo, to už je trénink." Kara ben Nemsí ten trénink má a proto by nikoho božím soudem neměl být schopen přesvědčit! ()
Len rok po kara-ben-nemsiovke Žut (1964) prišlo pokračovanie Cez divoký Kurdistan a aby toho nemal Lex Barker málo, v tom istom roku do tomboly prihodil aj „čistú“ odlshatterhandovku Winnetou: Posledný výstrel a mayovky Poklad Aztékov a Pyramída boha Slnka (kde pre zmenu hral Dr. Karla Sternaua), trilógiu s Ben Nemsim zakončil dielom V ríši Strieborného leva a celé to zavŕšil zabudnutou spoluprácou s Pierreom Briceom Peklo Manitoby, kde nehrali Old Shatterhanda a Winnetoua, ale úplne iné postavy. Inak je to ako Žut – o exotike sa tu viac hovorí, než to na ňu vyzerá a s komickými postavičkami sa to miestami už až preháňa, ale inak je to celkom fajn a na slušnom dobrodružnom priemere to drží akcia, chémia medzi postavami a dominantný Lex Barker. Je čudné, že hoci ide o záver trilógie, zakončenie tomu príliš neodpovedá, chýba nejaká epickosť, nejaké definitívum. Že by si mysleli, že príde aj štvorka? ()
Sice má tento film společného s románovou předlohou snad jen název a hlavní postavy, musím ale říct že se mi film velice líbil. Je to úzké pokračování filmu "Divokým Kurdistánem", tedy herci jsou téměř stejní, akce je taky stejně a je to obojí stejné kvality. Holt tyto krásné romanticky naivní filmy se dnes už bohužel netočí. ()
Přímé pokračování Divokého Kurdistánu. Nesmrtelný Machredž nedá pokoj a pořád chce eliminovat Lexe Barkera do toho chce uloupit drahocenný poklad. Líbilo se mi to určitě o něco víc než předchozí film. Akce je víc a některý přestřelky a bitky jsou fakt pěkný. Hlavně závěrečnej souboj Mezi Karou a Machredžem na lanovce je fakt best. dokonce bych řekl nejlepší co jsem v Mayovkách viděl. Jenom jedinu věc nepochopím proč ti žabaři z tv Nova nebo za to může (Densy home video?) vystříhli asi půlku tý bitky která má 2 minuty a v televizi měla jenom minutu. koupil jsem si v trafice originálku a nestačil jsem žasnout. A nejenom tohle i další scény jsou vystříhaný. Fakt nechápu. tomu se teda opravdu říká kurva profesionalita pánové!70% ()
Přece jen o dost slabší pokračování výborného Divokého Kurdistánu. Začínají se projevovat chyby, které byly k vidění už i v mexické sérii, prostě natahovaná kaše už tak dobře nechutná. PS: Prosím pěkně. Děkuju pěkně. Prosím pěkně. Děkuju pěkně. .... Když Angličané hloubí díru stojí to za to:) ()
Opět geniální pokračování cest Kari ben Nemsiho po Dálném Východě...tentokráte stojí ve filmovém pokračování proti proradnému Machredži z Mosulu, který přežil pád do strže a dál vraždí a okrádá bezmocné lidi a přitom se spojí s brutálním řezníkem Abú Seifem, získá opět pozornost Pádišáha a je znovu uveden do velení malého voj.pluku, zlo však končí jako ve všech Mayových filmech potrestáno a nejinak je tomu i tady...závěrečný souboj na lanovce je roztomilý..! ()
I když téměř každou scénu podporuje skvostný hudební motiv, k vyššímu levelu to zkrátka nestačí. Tyhle Mayovky jsou jak Baťovy cvičky. A když pokaždé držím palce záporákům, není něco v pořádku. A v každém podobném filmu se objeví nějaká přemoudřelá postava až hanba, tady Mara Durimena (škoda, že skapala až na konci). S postupem času se směju i všem bojovým scénám, které dnes působí neuvěřitelně amatérsky, to máte tak - párkrát se vystřelí a je po boji, hlavní záporák vždycky někam uteče a tam ho zmasakruje buď superstar s X-factorem v jednom Kara ben Nemsi, nebo jinej nechutnej klaďas (Ahmed bla bla). Přesto je to vcelku zábavné, tedy - svým způsobem. ()
TV/// Obsazení 8/10 Děj 6/10 Hudba 7/10 Efekty 7/10/// +když si to tak vezmu tak solidní obsazení (hodně postav), hudba, výprava i akce je shodná s předešlím dílem -a právě při srovnání s ním, už ten orient není tak úderný jako prvně/// V podstatě ve všech bodech je tento film srovnatelný s tím předešlím. Možná mám pocit, že je o něco slabší. Dějově se v obou případěch jedná jen o mírný nadprůměr. Zde mě již tolik neoslnilo prostředí a hudba. Zato víc jsem si zvykl na herece. I když paradoxně oba angličané už nejsou tak vtipní a Halef je místy už otravnej. Celkově mohu tedy říct, že orient není úplně moje polívčička, ale dívat se na to dá a v závěru to pěkně houstne./// Celkem 67%/// ()
80% ()
[Příběh těsně navazuje na předešlý film Divokým Kurdistánem (1965).] Kadir Bej pořádá slavnost, kterou přeruší posel se znepokojivou zprávou. Abú Sajf se chystá přepadnout Marah Durimeh v Nejdiru a ukrást chaldejský poklad. Kara ben Nemsí se s malou skupinou vydává ihned na cestu, aby tomu zabránil... Opět zde nechybí anglický lord David Lindsay (Dieter Borsche) a jeho sluha Archie (Chris Howland), kteří tentokrát stráví většinu času v zajetí. ()
Už to bolo taká Barkerovka, kde sa na Barkera pozerali už len ženy, my ostatní, unavení fádnym a už opakovateľným dejom, ako aj teplom sálajúceho z Anatolskej plošiny, sme boli skôr zvedaví na Nšo-či bez indiánskeho odevu. Dalo sa to, ale tieto filmy mali skončiť na vrchole. Nepodarilo sa. ()
"Ten Machredž !! Však já ho dostanu !! Tímhle nožem mu vyřežu své jméno na záda.. A já mám dlouhé jméno !!" ;) ()
Toto je naozaj iba rýchly fastfood mayovskej série západonemeckej produkcie. Všetci vieme, čo bude, ako bude, prečo bude. Myslím si, že niektorí z nás by si vedeli trúfnuť aj na hádanie dialógov. ()
Tady už se to přece jen trochu točí v kruhu. Ale ten sešup Žut - Divokým Kurdistánem - V říši stříbrného lva není příliš velký: 90% - 80% - 70%. ()
O něco lepší film než jeho "předskokan" Divokým Kurdistánem. Musí se brát v úvahu, že se to natáčelo před 40. léty hlavně pro mládež, která zde kromě pár českých pohádek a filmů sovětské kinematografie, nic jiného nemohla vidět. Při dnešním pohledu na některé americké produkce zbývá otázka, zda to bylo dobře nebo špatně. ()
Ze všech orientálních dílů je tenhle tím, který jsem viděl nejméněkrát. "Jsem Hádží Halef Omar ben hádží Abú'l Abbás ibn hádží Dávúd al Gossarah." (143.) ()
Reklama