Réžia:
Robert SiodmakKamera:
Aleksandar SekulovicHudba:
Martin BöttcherHrajú:
Lex Barker, Marie Versini, Ralf Wolter, Rik Battaglia, Marianne Hold, Maria Grazia Francia, Friedrich von Ledebur, Renato Baldini, Pierre Fromont (viac)Obsahy(1)
Toto je jeden z příběhů, které prožil odvážný a čestný hrdina v Orientu, kde byl znám pod jménem Kara ben Nemsi. Na počátku příběhu čeká Lord David Lindsay na své jachtě návštěvu bohatého francouzského obchodníka Galingréa. Místo něj však přijde obchodník Nirwan se zprávou, že Francouz byl zajat bandou obávaného Žuta. Po stopách uneseného obchodníka se vydá Kara ben Nemsi se svým pomocníkem a přítelem Hadžim Halefem Omarem. Bandité mezitím přepadnou usedlost rolníka Oska, který Žutovi neodvedl část úrody jako výpalné. Nestačí zabít všechny, protože Kara s Halefem jedou přepadeným na pomoc, ale unesou Oskovu dceru Džitu. Zatímco Kara s Halefem jsou vlákání do léčky, ze které se jim podaří uniknout jen o pověstný vlas, je dívka uvězněna v podzemní jeskyni, kde je držen i Galingré. Dívce se podaří uniknout a před pronásledovateli najde útočiště v domě obchodníka Nirwana. Netuší, že právě on je bezcitným Žutem, který z ní chce udělat svoji milenku. Stejně tak netuší pravdu ani Lord Lindsay, který Nirwana-Žuta navštíví, aby od něj koupil vzácný koberec. Také on se stane vězněm, za jehož propuštění požaduje zločinec vysoké výkupné. Také Kara ben Nemsi se zradou ocitne v zajetí nemilosrdného lupiče a vraha, nestačí však již vykonat svou pomstu, neboť na jeho sídlo zaútočí vojáci soudce Rugavy Muchtara, zburcovaného Halefem a Galingréovou manželkou Annettou. Samotnému Žutovi se sice podaří uniknout, ale Kara ben Nemsi vyrazí na svém koni Rihovi, aby jej dostihl a potrestal. (oficiálny text distribútora)
(viac)Diskusia
![Kakho-oto](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w60h80/files/images/user/avatars/160/265/160265196_fd5db6.png)
Je hodně smutné, jak negativně tento film i jeho pokračování nebo "mexické" mayovky hodnotí uživatelé v posledních letech (viz poslední komentáře u těchto filmů). Vypadá to, že nejmladší generace nejsou schopny vidět klady těchto filmů a píší např. o směšnosti akčních scén a blbém humoru. Co třeba ale říct na akční scény v italském westernu Keoma (1976) nebo na "humor" v dílech typu série Piráti z Karibiku (od 2003)? Taky je škoda, že dnešní němečtí tvůrci mají strach natočit orientálního Maye znovu. Zrovna série Ve stínu padišáha nebo V zemi Mahdího obsahují látku, která si přímo říká o natočení. Jenže v těchto dílech jsou také fanatičtí islamisté, zejména v Mahdím...Když točí něco s Vinnetouem, tak zase zcela rezignují na knižní předlohy. Podle mě je to škoda, poněvadž by se určitě nejen v Německu našli filmaři, jež by dokázali natočit mayovky atraktivně i pro dnešní publikum, aniž by urazili starší čtenáře a diváky.
![majo25](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w60h80/files/images/user/avatars/158/171/158171850_47c773.jpg)
Dnes videné prvýkrát, a ni som sklamaný ani prekvapený. Plusom je prekrásna monumentálna hudba, ktorá perfektne pasuje do thto tureckého prostredia, a takisto Hadschi Halef Omar. Mínusom príliš veľa humoru, poslabší zloduchovia a absolutne nepotrební a zbytoční angličania, ktorí mi tam stašne vadili. Rozmýšlal som medzi 3* a 4* (nez tých angličanov určite aj 4*), ale nakoniec si hovorím, že sú lepšie mayovky. Moje hodnotenie: 66%
![Kakho-oto](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w60h80/files/images/user/avatars/160/265/160265196_fd5db6.png)
Kvalitní dobrodružný film, který je silně nedoceněný a podhodnocený. Totéž si myslím i o obou volných pokračováních. I když V říši stříbrného lva je již o poznání slabší snímek.