Réžia:
John BadhamKamera:
Gilbert TaylorHudba:
John WilliamsHrajú:
Frank Langella, Laurence Olivier, Donald Pleasence, Kate Nelligan, Trevor Eve, Sylvester McCoy, Tony Haygarth, Janine Duvitski, Peter Wallis, Ted Carroll (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Spracovanie kultového hororového románu Brama Stokera. Pri anglickom Whitby stroskotá škuner a jediným, kto prežije, je transylvánsky gróf Dracula. Gróf Dracula prišiel s veľkým množstvom transylvánskej pôdy, aby sa usadil v opátstve v Carfaxe. Spriatelí sa s doktorom Sewardom, ktorý vedie miestny blázninec, s jeho dcérou Lucy, jej priateľkou Minou a Lucyiným snúbencom Jonathanom Harkerom. Krátko nato však Mina zomiera na veľkú stratu krvi... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (106)
Kromě Coppolovy verze Drákulu je toto zpracování pro mě nejkoukatelnější a to díky zajímavému hereckému obsazení. Velmi vysoko hodnotím scénickou hudbu a obzvláště hlavní motiv. ()
Spoilery!!! Tohle není vůbec špatná verze, a to překvapivě přesto, že jsem koupil DVD od Riťka Video... Mnohé z komentářů zmiňují vzpomínky na nefalšovaný dětský děs, k nimž se hlásím za sebe i za mladšího bratra, kterému v jeho cca 8-9-ti letech film věru neudělal dobře. Snímek má i ve srovnání s pozdější Coppolovou verzí, k níž chovám o něco větší respekt, skvělou gotickou atmosféru, je nabit výraznými vizuálními nápady, obdařen nečekaně dobrou hudbou (Williamse jinak nijak nezbožňuji) a odehrán kvalitními herci - Olivier mžourá jako obvykle a geniální Langella má oči doširoka tak moc, že je má na xichtě málem na výšku. Za karambol považuji těžko obhájitelné změny oproti původnímu textu, kdy dochází ve vztahu k záměně Míny s Lucy. První jmenovaná se ukazuje navíc být Van Helsingovou dcerou, nejspíš jen proto, aby se mohl režisér incestně vyřádit ve scéně, kde ji otec probodává mocným kolíkem - asi pokus o vytvoření soudržnějšího ansámblu, ha ha ha. ()
Velice dobrá adaptace Drakuly. Viděl jsem jí jako dítě a tak už nikdy nevymažu působivou scénu z kobky... ()
Další z mnoha zpracování dnes již klasického Stokerova dílka. Tahle verze patří určitě k těm povedeným. Zub času je zde sice znát, ovšem stejně tak i stará (dobrá) škola, kdy si tvůrci vystačili s minimem prostředků (tma, umělá mlha a stylová hudba udělá mnohdy víc než hromada efektů a pompézní výprava). Výborné kulisy, skvělá hudba a klasičtí herci (Langella = Drakula, Olivier = Van Helsing a nestor hororu Donald Pleasence) dělají z této záležitosti příjemnou, atmosférickou podívanou... ()
Další dílo, které se od literární tvorby tak moc vzdálilo, že by si nikdo na knihu ani nevzpomněl. Hrabě Dracula je klasickou hororovou postavou, už jen ten fakt, že film obsahuje postavu upíra, který se jmenuje Dracula, znamená, že je to podle knihy Brama Stokera. V porovnání s verzí z 92' samozřejmě se na film musíme podívat s ohledem na rok a kupodivu ta starší verze je nezkažena zběsilou počítačovou modernizací, kdy se nechal Coppola unést svou fantazii až za možné hranice, tím pádem Dracula připomínal spíš mimozemšťana než vyprahlýho krvesajce, kdežto ve verzi 79' si tvůrci o počítačových efektech mohli nechat jenom zdát, všechny scény Draculy zde byly o tolik přijatelnější. Kdyby se tento film víc řídil literární předlohou nemohlo by mi nic pokazit dobrou podívanou. ()
Tenhle film se docela nešťastně pohybuje mezi dvěma extrémy. Na to, že se jmenuje Dracula, se dějem příliš odklání od předlohy, a na to, aby se jmenoval jinak, je jí zase příliš podobný. Nejsem zarytá fanynka Stokerovy knihy a neodmítám odlišné interpretace a změny v ději. Nevadí mi, když Coppola ve prospěch větší zábavnosti udělá z Lucy nadrženou běhnu, z Van Helsinga vyšinutého magora a z transylvánského hraběte trpícího hrdinu. Ale tohle? To není adpatace, to je scénáristický atentát, který začíná už tím nepochopitelným přehozením jmen hlavních ženských postav a pokračuje podivnými příbuzenskými vztahy, takže Lucy je nejen Jonathanovou snoubenkou, ale navíc i dcerou dr. Sewarda, zatímco otec Míny je bůhvíproč Van Helsing. Celé je to nudné, místy nechtěně vtipné a nezapře to rok výroby. Jediné, co mě doopravdy zaujalo, byl představitel Jonathana Harkera, který vypadal trochu jako Edward Norton s knírkem. ()
Ano ano, na Coppolova Draculu nemá nic. Ale přihlédněme k tomu, že tento film byl natočen před onou slavnou verzí, a to dokonce o třináct let. Tak, přihlédli jsme tedy, a nyní pojďme přihlédnou k filmu samotnému. Je po pohled občas vskutku podivný. Tak například prohození jmen postav a vztahů mezi nimi (oproti původnímu příběhu) je pro mne naprosto nepochopitelné. Naproti tomu zkrácení a mírné pozměnění děje, řekl bych, na škodu není. A co herecké výkony? Hlavní představitelé jsou skvělí. Jak Dracula, tak Lucy (v originále Mina...) jsou charismatické postavy zahrané charismatickými herci. Avšak zbytek obsazení? Statisti! - Jaké bylo moje překvapení když jsem u protagonistů prof. van Helsinga a dr. Sewara nalezl rozsáhlou filmografii. Výprava byla malá... zúročená. Závěr: Nečekejte mnoho, tak si film užijete - jako já. ()
Velmi špatné. Postavy jsou zde pozměněny, kdo měl přežít, zemřel a naopak, více než polovina knížky je vypuštěna a v té zbývající je nadělána spousta zmatků. Takhle ne, toto není Dracula. ()
Celkom podareny film, dovolim si tvrdit. Velmi sa mi pacil Frank Langella, ako Dracula bol velmi presvedcivy. Podmanil si aj mna a to iba svojim pohladom ;).Draculov dom mal tiez nieco do seba. Tie pavuciny nemali chybu. Pocas celeho filmu bolo citit potrebnu atmosferu - Mina v podzemi bola fakt skvela. Na druhej strane, trochu mi tam chybalo rychlejsie tempo, na tu dobu ale asi standart. A soundrack bol uplne dokonaly. Prekvapilo ma, ze sa mi to az tak pacilo. Na zaciatku som bol skepticky. ()
Skutečně asi nejlepší zpracování Draculy. Hrabě má konečně charisma (byť bych si pořád představoval něco jiného) a příběh má spád a herecké výkony ucházející, k tomu výborná atmosféra a výprava. Zpracování hodně volné oproti předloze. Začínám mít pocit že opravdu zpracovat výborně celý příběh zůstane jen zbožným přáním, ovšem tahle adaptace jednoznačně vede. ()
60 % --- [TV] --- Musím se přiznat, že jsem viděl prvně Coppolovu verzi příběhu, což by ovšem zas tak nevadilo. Sice mám Coppolovu verzi rád, ale uvítal jsem možnost shlédnout jiné zpracování. Co mě ovšem zarazilo, to byl někde více někde méně výrazný odklon od knihy (V Draculovi z roku 92 jsou sice taky změny, ale podle mě celkem případné). Za naprosto nejméně pochopitelnou změnu proti předloze považuji prohození jmen u hlavních ženských postav (Mína a Lucy)... Dále mě zamrzelo vyškrtnutí některých zajímavých postav a vůbec další zbytečné "prohřešky" proti Stockerově knize. Abych jen nekritizoval, atmosféru má film dobrou, je zpracován velmi decentně a taky snadno stravitelným způsobem, což je jednoznačně plus. ()
Drakula fešák, jinak ubohé. ()
Visuálně velice příjemné zpracování, ale po herecké stránce větší katastrofa než ztroskotání Dráculova škuneru. ()
Myslel som si, ze to bude nieco lepsie, co zas neznamena, ze by to bola nejaka sracka. Cele mi to pripadalo viac ponorene do romantiky, ved aj samotny herec, ktory si zahral Drakulu vyzeral sladko, nie aby som z neho mal strach. Co sa tyka scen, kde sa aj nieco dialo, tak ich ani poriadne neukazali do zaberu a to ich ani nebolo vela. To ma dost nahnevalo a cele to vyzeralo take odbite do neznama. Zo vsetkeho bolo asi najlepsie, ked v nemrtvom stave ukazali Minu. Aspon v tejto chvili to malo ake take citenie do hororovej skatulky. Vacsinou sa to nieslo v takych nezaujimavych scenach, co zas dava do plusu scenerie, ktore mali taky nadych mysticnosti a ponurosti. Pre mna jednoznacne je na tom lepsie film od Coppoly, ktory na mna dycha temnou atmosferou a o hercoch ani nehovorim. ()
Bez ohledu na věrnost ke knižní předloze bylo toto filmové zpracování vynikající a rozhodně patří ke klasice, které si zaslouží pozornosti. Svedení a poté zakousnutí se do své oběti s takovým ztvárněným romantismem se jen tak nevidí. Skoro jsem mu záviděl. Děs a hrůza se pro současného diváka téměř vytratila, ale to už u starších filmů tak bývá. Vyprávění příběhu jde lehce kupředu a nijak nezadrhává. Filmový zážitek rozhodně zanechá. ()
Dracula a upírstvo je vďačná téma, ale filmové spracovanie je zväčša volovina, ktorá nezaujme. Tento film mi aj napriek veku príde ako to najlepšie z upírskej tematiky aj preto lebo sa dosť verne dejovo i atmosférou pridržiava legendárneho diela Brama Stokera. Nevraživý anglický vidiek a za záhadných okolností prichádzajúci hosť, blázinec Dr. Sewarda, Frank Langella ako gróf Dracula ,Laurence Olivier ako prof. Abraham Van Helsing a vynikajúca hudobná zložka sú dôvody prečo si pozrieť tento film. ()
Tak tohle byla vážně paráda. Skvělá atmosféra, parádní masky, slušnej představitel Draculy no prostě to mělo vše co by pořádná upířina měla mít. Už jsem to viděl několikrát a ještě mě tato verze Draculy neomrzela, rozhodně lepší než Coppolova. Jednoznačně palec nahoru. ()
Úžasné - i když poněkud svérázné - zpracování slavného Stokerova románu. Film, ze kterého Coppola vykrádal, jak se jen dalo. Toto píši jen proto, že jsou zde oba filmy srovnávány. Mezi nimi je však 13 letá propast, nemluvě o té finanční. Frank Langella rozhodně není ufňukaný nemrtvý, kterého konec konců Stoker ani nenapsal. Badhamův Dracula zaujme i ty fanoušky hororu, pro které nejsou upíři ten pravý šálek krve. ()
nepochopil jsem, proč ta rošáda se jmény a postavami... mína van helsing? lucy seward? jinak dobré. ()
Horor štandart konca 70-tich rokov. Nič výnimočné, ale stráviteľné. 65% ()
Reklama