Réžia:
James FrancoScenár:
Matt RagerKamera:
Bruce Thierry CheungHudba:
Volker BertelmannHrajú:
James Franco, Nat Wolff, Vincent D'Onofrio, Selena Gomez, Ahna O'Reilly, Lio Tipton, Jack Kehler, Scott Haze, Sam Shepard, Robert Duvall, Ed Harris, John Savage (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Na vrchole Veľkej hospodárskej krízy bola v USA štvrtina obyvateľstva bez práce. Zo zúfalstva pracovali kdekoľvek a za ťažkú drinu si nechali platiť smiešne výplaty, z ktorých nemali šancu vyžiť. Zo strachu, že stratia aj to, čo majú, sa báli ozvať. Medzi sezónnych zberačov ovocia prichádzajú dvaja aktivisti, aby ich povzbudili k odporu. Ostrieľaný agitátor Mac (James Franco) a nováčik Jim (Nat Wolff) ich chcú presvedčiť, aby bojovali za spravodlivé mzdy a lepšie pracovné podmienky. Bohatí majitelia fariem však nechcú pristúpiť na žiadne požiadavky robotníkov, a už čoskoro dôjde ku krvavým zrážkam s ochrankou a políciou. (TV JOJ)
(viac)Recenzie (15)
Franco si vyberá divné témy, ktoré sú síce dôležité, ale majú nudné spracovanie. 2 z 5 ()
Takže tentokrát Steinbeck... Franco rád adaptace a zřejmě hodně záleží na tom, jestli si zrovna vybere správný materiál. To se mu nyní podařilo a navíc se vyplatil i sázka na Nata Wolffa, takže se mu dílo nerozpadlo pod rukama. Bohužel je ale poněkud moc "normální" provedení a ačkoliv je námět na jisté úrovni působivý, zároveň je poněkud neaktuální. ()
Ako tu už jeden užívateľ trefne napísal, je veľmi ťažké naraziť na niečo, kde by nemal prsty J. Franco, no žiaľ aj ja sa v jeho prípade pripájam k názoru, že kvantita ešte nezaručuje kvalitu. Asi by sa mal sústrediť len na herectvo, to mu ide najlepšie. Vo filme sa snažil síce použiť zopár účinných a osvedčených technických filmárskych postupov, ktoré na nejakú tu milisekundu hádam aj trocha pripomínajú povedzme Herzoga, no ako ucelený celok to nefungovalo ani zďaleka. Odhliadnuc od priemerného námetu okolo robotníckeho hnutia za lepšie platy a pracovné podmienky tu bolo všetko mdlé - od šedivých hereckých výkonov až po všeobecnú nudu väčšiny udalostí a scén, výsledkom čoho bol len akýsi čudesný, kvázi artový kŕč a boľavý dojem. Ušmudlané dve hviezdy za snahu. 30/100 ()
„Člověk dokáže překonat každou překážku, zdolat každého nepřítele, jen jedno ne... Nemůže porazit sám sebe.“ Vícero myšlenek z díla Johna Steinbecka, které zde zazní, je rozhodně podnětných a silných, samotné téma a příběh zajímavé, ani v rámci levicového vyznění se naštěstí netlačí na pílu. Viděl jsem v průběhu let celkem dost filmů (včetně nechvalně proslulé Anny proletářky), které vyprávěly o různých dělnických stávkách z konce 19. nebo prvních dekád 20. století, ale snad žádný z nich mi nepřipadal tak nudně a mizerně natočený, jako tenhle v rukou Jamese Franca. Narozdíl od většiny spolukomentujících Franca vůbec nepovažuji za špatného režiséra, některé jeho filmy, byť rovněž zde kontroverzně hodnocené, se mi hodně líbily (např. Boží stvoření či As I Lay Dying), ale teď mě už podruhé za sebou hodně zklamal. Mám pocit, jakoby se v druhé půlce nedávno uplynulé dekády režisérsky zcela vyčerpal, občas se mu tady podaří slušný kamerový záběr, ale samotný příběh plyne naprosto bez emocí a nemá žádnou silnější atmosféru. Herecké výkony mě nepřesvědčily (co vlastně pohledává teenagerská hvězdička Selena Gomez v historickém dramatu?) a tuctově syntetická hudba už naplno zabíjela veškeré pokusy o to, abych byl pocitově vtažen do příslušné historické epochy. Na slabé 2 hvězdičky to vytahuje hlavně více nadčasových myšlenek, které v dialozích zazní, což není zrovna Francovou zásluhou, ale jelikož jsem Steinbeckův román nečetl a seznámil se s ním zatím skrze tento film, mohu je brát určitě jako přínos. [35%] ()
Podzimní sady obsypané rudými jablky a modrofialovými švestkami by byly skvělou kulisou pro romanci. Jenomže když to napsal Steinbeck, tak se velká idyla čekat nedá. Snímek není špatný, ale režie je spíš rutinní než invenční a postavám se nějak nedaří vyloupnout se z té historické fresky a zaujmout svou lidskostí. Možná je to už předlohou, Mac v podání Jamese Franca je sice silná postava, ale evidentně se zajímá jen o ideologii, nikoliv o lidi, kterým by měla vylepšit život. Naopak, česáče používá jako šachové figurky a bez váhání je obětuje svému abstraktnímu cíli. A to je sakra nebezpečná vlastnost a sakra nebezpečný člověk. Přesně takoví totiž rozpoutávají genocidy. SHRNUTÍ: Jak bylo před sto lety těžké říct si o zvýšení platu. ()
Celkem jsem si od filmu hodně sliboval no nakonec jsem dostal klasický jednoduchý příběh který není ničím zvláštní, přesto měl svoje kouzlo ke sledování. ()
Skvělý střih, dobrá kamera a veskrze zdařilé herecké výkony. Ale jinak jestli takhle vypadá i Steinbeckova předloha (kterou jsem nečetl), tak potěš, protože tohle je příliš tezovité, ve všem zjednodušující a s nevýraznými postavami bez pořádných charakterů a mdle vystavěnými konflikty mezi nimi - přičemž ústřední konflikt nižší třída vs. vyšší je zase hlavně tezovitý. Já to nerad říkám, když v USA takových filmů nikdy moc nevznikalo, ale tenhle své téma pojímá spíš s nádechem levicové agitky, než s komplexnější výstavbou, kterou mají třeba italské levicové filmy. In Dubious Battle by rád byl komplexnější, ale tým okolo Franca dal dohromady jen něco prostinkého, kde pár trefnějších vět sice zazní, ale celý film neutáhnou a dojem jednoduchosti nezmění. Takže bohužel, sice jde o další z Francových filmových adaptací předlohy slavného amerického spisovatele, ale tahle se v mých očích bohužel řadí mezi ty nepovedené. Opravdu bohužel, jelikož Steinbecka jako spisovatele mám rád. Ale já už si u Franca zvykl, že někdy natočí skvělý film, jindy pozoruhodný těžký art, někdy naprostou zbytečnost a někdy naprostou hovadinu, takže podívat se na další jeho filmy je vždy jak sázka do loterie. 2* ()
Neznám Steinbeckovu předlohu, ale film působí, že zůstává na půli cesty - chybí mu skutečná dramatičnost a jednání některých ženských postav je prapodivné a neukotvené v ději...Nemluvě o tom, že snímek končí přesně v momentě, kdy události teprve naberou spád a jednotlivé osudy se tak vůbec neuzavřou... ()
Ťažký príbeh z ťažkého obdobia. A to celé sa len začalo ako „protest“ za lepšie podmienky a za to, čo by jednoduchý pracujúci človek spravodlivo mal dostať. Prekvapivo vyrovnaný výkon od S. Gomez. J. Franco ako herec a režisér – osobne som celkom spokojný. Osobné hodnotenie: 73% (*) ()
Po filme "Why Him?" si Franco strihol spoluprácu s Cranstonom znova. Hoci Bryan sa mihne len na minútku-dve. Tentokrát však nejde o komédiu, ale o vážnu historickú tému, o boj, ktorý si vyžiadal sebazaprenie a odhodlanie v podmienkach, kde to bolo veľmi náročné. A zmenil naozaj veľa. Oceňujem tiež vhodný výber hudby, verne zobrazené prostredie i kostýmy. ()
Film, ktery se vymyka zabehnutemu systemu Hollywoodu - zadne hmatatelne dobro nezvitezilo nad zlem.. Postavy mlhave, presne jak ve filmu zazni: "Neni to o nas" A ja bych souhlasil, neni to o postavach, je to o te dobe, vse ostatni je vedlejsi, bohuzel film by mel byt precijen dramatictejsi nez jak se tu tvari. ()
Francúzi majú svoju veľkú revolúciu, Rusi tiež a dokonca aj strnulí Briti sa už o nejaký ten prevrat úspešne pokúsili. A čo je amonárod niečo menej? Povedal si Franco a stvoril jabĺčkovú revolúciu. Postavil sa za i pred kameru. Vybavil sa ansáblom špičkových hercov, ktorí majú už čo to odslúžené, zaštítil sa ikonou Steinbecka, privolal na pomoc aj absolútnu neherečku Selenu, ktorá to dokazovala v každom zábere. Jej úloha bola iná - prilákala množstvo násťročných. V takom prípade účel svedčí prostriedky a dá sa opomenúť, že jej gestika, mimika a intonácia zostávajú na rovnakom bode počas celého filmu a teda nielen ako speváčka, ale aj ako herečka stojí za hovno. Tak v čom bol skutočne problém? Hlavne to bolo chaotické, akože poďme robiť hlavne revolúciu, nie je podstatné čím, s kým, za čo a ani ako. Franco, ktorý vedie bandu komunistov to má hocičo, len nie premyslené. A to nielen ako postava, ale, bohužiaľ, aj ako režisér. A tak tam všetci iba postávajú, fajčia, pozerajú doblba a občas, ten kto si práve vyskočí na stôl, kričí nejaké strašne kúúl revolučné reči. Plytké, nudné, povrchné a enormne sa snažiace o vyvolanie emócie. Jednoducho také typicky americké. ()
Pre boha... nechcem skatulkovat, -ale ten pan s jednym 'sibalskym' uskrnom na vsetky pocitove polohy - a jeho 'predpokladam ' maniakalna potreba rezirovat - je jedno co a koho - konci aj tu tak ako predtym a asi aj potom - hoc tu s top obsadenim / tym nemyslim queen facebook zlatu baculku a jej toporneho filmoveho nadbiehaca + monkyndzejl akoze heromana/- ...AKo ABSoLuTny TrApNy FAilUre.. Moja chyba- ked som tam videl jeho meno mal som si -uz pouceny z jeho rannej rezijnej tvorby-radsej pustit na mojej highhend aparature nahlas a s opakovanim vsetky piesne od tej multi funkcnej brunetky co tam rodi pod jeho rukami .. mal by som hodnotnejsie straveny vecer.. A urcite si pockam a kupim si ich spolocne CD- co urcite za chvilu- pri jeho a jej "umeleckej" komplexnosti onedlho obstastni a obohati cely kulturny svet.. ()
V roku pána 1938 bol schválený 40 hodinový pracovný týždeň ktorý pretrváva do dnes. A keď to tak je, asi niekde urobili Súdruhovia Kapitalisti chybu, pretože pri dnešnej mechanizácii vyspelosti priemyslu a počítačovej technike, si myslím ze po 79 rokoch by mal byt schválený 20 hodinový pracovný týždeň. Čiže 4 hodiny denne! Alebo chceme robiť otrokov ďalších 100 rokov? ()
Jo otrokář, ten tvrdou ruku má. ()
Reklama