Réžia:
Alfred HitchcockKamera:
Jack E. CoxHudba:
Hubert BathHrajú:
Anny Ondráková, Sara Allgood, Charles Paton, John Longden, Donald Calthrop, Cyril Ritchard, Alfred Hitchcock, Joan Barry, Phyllis Konstam, Percy ParsonsObsahy(2)
Mladá dívka Alice se v náhlém rozmaru pustí do flirtu s neznámým mužem, aniž by tušila, jaké následky to bude mít. Muž se ji pokusí znásilnit a Alice jej v sebeobraně ubodá. Na případ je nasazen detektiv Frank, Alicin snoubenec, který brzy tuší, že vše souvisí právě s ní. Není však jediný, kdo zná pravdu - zanedlouho se ohlásí vyděrač, který viděl Alici při činu... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (92)
Hitchcockův standart ve kterém nic nepřekvapí. Děj pozvolna plyne do zdárného konce a ani scénář není více propracovaný. Špatné to nebylo ale po zhlédnutí si připadám trochu ochuzený. [6,5/10] (BIP, Gainsborough) (Čb. /// Produkce: John Maxwell /// Scénář: Benn W. Levy, Charles Bennett, Alfred Hitchcock podle divadelní hry Charlese Bennetta /// Kamera: Jack Cox /// Hudba: James Campbell, Reg Connelly) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
Díky festivalu Finále Plzeň jsem viděl verzi bez zvuku a musím říct, že to je snad jeden z nejnapínavějších němých filmů vůbec. Jen ta Anny Ondráková byla místy herecky dost v rozpacích (bezprostředně po vraždě se sice chovala tak, že z ní šla opravdu hrůza, ovšem nejsem si jistý, jestli to byl záměr). Nicméně Alfred Hitchcock se očividně vyřádil, použil spoustu nápaditých režijních fíglů, závěr natočil velmi akčně a coby scenárista nezapomněl ani na černý humor - to když zákaznice v obchodu odsuzuje vraždy nožem, zatímco umlácení cihlou jí už tak nevadí. ()
Jak jsme u Hitchcocka zvyklí je příběh zajímavý a nedpředvídatelný až do posledního záběru. Také je zde pár záběrů hodných mistra. Například geniálně zkratkovitě a jednoduše natočený záběr telefonického hovoru mezi starou paní a policistou. Či například řada střihů nechává tušit, že máme co do činění s člověkem, který prostě umí myslet filmem. Na druhou stranu si v sobě film nese dědictví němého filmu a to především v hereckém projevu a v délce záběrů. To co výtečně funguje bez mluveného slova však vypadá s mluvenými dialogy nepatřičně. Například neúměnrě dlouhé, střihem nepřerušené záběry na výrazy obličejů film zbytečně protahují a nejsou zrovna záživné. Působí to na mě tak, že zde Hitchcock sáhodlouze vypráví něco, co by se dalo bez problémů vložit do jedné třicetiminutové epizody jeho pozdějšího seriálu. ()
“Směj se, paňáco, je konec milování...“ Ten příšerný šašek se směje a směje, až se za břicho popadá... A bude se smát do konce Tvých dní... Nic nepomohlo, že jsi obraz poškodila, Alice. Kam jsi dala oči, děvče nešťastné? Jak jsi mohla svého seriózního sympaťáka Franka vyměnit za tu prapodivnou malířskou kreaturu? Ten chlap byl úchyl už od pohledu... Jak je možné, že jsi to neviděla? To jsi opravdu tak moc chtěla prožít flirt s neznámým mužem? Ano, Frank byl možná nudný a chladný. Ale mohla jsi s ním žít v klidu. Teď mezi Vámi bude doživotní očistec... Stigma viny. Vězení, z něhož není úniku. Až do konce Tvých dní... A ten strašný šašek se směje a směje... Anny Ondráková v roli, v níž ji český divák, zvyklý vídat tuto krásku prvorepublikového filmu jen v nejrůznějších komediích, nejspíš neměl možnost vidět. V roli dramatické. Pro mě rozhodně velké překvapení a jeden z nejlepších výkonů, který jsem od ní kdy viděla. A to ji jako komediální herečku mám velmi ráda. Season Challenge Tour 2015 – týden s Alfredem Hitchcockem. ()
Tohle je taková příběhová klasika. Známe to všichni, prostě příklad (ne) plánovanýho rande s fakt dotěrným chlapákem který se může zvrtnout v něco opravdu ošklivýho, ale pochopitelně aby to nebylo tak jasný, tak se musí do případu přimotat i policajt spjatý s obětí a vražedkyní v jednom a navrch vyděrač kterej všechno viděl a chce si z toho taky něco vyprofitovat, no neříkejte, že tohle neznáte... tak jasně tohle je jeden z prvních filmů na toto téma, tak mu odpustíme i tu naivní vraždu bez kapičky krve a překombinovaný závěr. Zajímavostí je, že se jedná o jeden z prvních zvukových filmů, ale jinak má Hitch na kontě i lepší kousky.55% ()
Galéria (38)
Zaujímavosti (19)
- Charles Bennett, autor divadelní hry „Blackamil“, prohlásil, že němou verzi filmu pokládá za „jednoznačně lepší“. (Pavlínka9)
- Film je považován za Hitchcockův poslední němý snímek a jednak za jeho první film zvukový, jelikož existují obě verze, které se od sebe liší. (Pavlínka9)
- Během natáčení vznikla kromě dvou verzí filmu (němé a zvukové) také zvuková zkouška Sound Test for Blackmail (1929) a série blooperů Lighter mo-moment at the Studio (1929). (NinadeL)
Reklama