Réžia:
Alfred HitchcockKamera:
Robert BurksHudba:
Dimitri TiomkinHrajú:
Montgomery Clift, Anne Baxter, Karl Malden, Brian Aherne, O.E. Hasse, Roger Dann, Judson Pratt, Dolly Haas, Henry Corden, Nan Boardman, Alfred Hitchcock (viac)Obsahy(1)
Otto Kellar a jeho žena Alma pracují jako správce a hospodyně v katolickém kostele v Quebeku. Otto je jednou přistižen při loupeži v domě, kde občas pracuje jako zahradník, a v panice zabije majitele. Jeho svědomí ho donutí se ze zločinu vyzpovídat otci Michaelu Loganovi, který se nedopatřením stane hlavním podezřelým. Zpovědní tajemství však nesmí být vyzrazeno, a tak Logana může zachránit pouze Ottovo znovu se vzpouzející černé svědomí... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (103)
Další výborný Hitchcock. Každý jeho film (který jsem spatřil) je přinejhorším lehce nadprůměrný, ale většinou se jedná o filmové orgie. Tenhle příběh je celý vyprávěn pomalým tempem, které ale s každou minutou nabírá pořádnou gradaci. Divák je z průběhu ukován v křesle a usilovně přemýšlí jak vše dopadne, div si nehty neukouše ;-). Skvělé napsané, obsazené role včele s Montgomery Clift, Anne Baxter. Pozadu ovšem ani o píď nezaostává O.E. Hasse – jako řádný slizoun. 9/10* ()
Typicky hitchcockovský příběh o nespravedlivém obvinění, zaslepených policistech a zákeřném padouchovi si tentokrát jako hlavní prostředek k vytvoření napětí přizval kontroverzní téma zpovědního tajemství. Hlavním hrdinou je totiž právě kněz. Tomu se vyzpovídá vrah, jenž v sutaně zavraždil muže, který jej přistihl při krádeži. Problém je, že páter Logan v tu chvíli přijde o jakoukoliv možnost obhajoby, kterou by zatraceně potřeboval, protože všechny stopy směřují právě k němu. Alfred Hitchcock buduje napětí s obvyklou bravurou, ale filmu přece jen chvíli trvá, než se rozjede, navíc v jeho polovině dojde na dlouhý flashback, který je sice zásadní, avšak tempo zase trochu zdrží. Vynikající Montgomery Clift v hlavní roli a brilantní soudní sekvence ale silný nadprůměr filmu stále zaručují. ()
Zlatá Palma - výběr ()
Typicky hitchcockovské téma zpracované typicky hitchcockovským způsobem. Hodně ukecané, se záblesky geniality a po celou stopáž fungující především zásluhou Montgomeryho Clifta. (Hitchcock přechází hned po úvodních titulcích po vršku schodiště) 60% Zajímavé komentáře: Visáč, efko ()
Kněz a jeho zpovědník. V nekřesťanské společnosti je tento vztah nahrazen psychiatrem a jeho pacientem, ale nejde o totéž. Montgomery Clift se dostává mezi mlýny, které melou nečekaně rychle a je neprávem považován za vraha přestože zná skutečného viníka. Před Bohem přísahal, že nikdy neprozradí, co je mu ve zpovědnici řečeno a tak i koná přes všechny následky, které by tato přísaha mohla mít. Alfred Hitchock je rozhodně úžasný režisér, ale tento film jinak než technicky a režijně nezvládl. Film není po většinu času poutavý a první půlka se dá označit snad i za obyčejnou nudu. Soudní proces je příliš viditelně vykonstruovaný a místo napadání ze strany obhájce na vedení svědků a jejich nabádání k odpovědím nepřichází vůbec žádná námitka. V soudní síni existuje pouze obžaloba. Ani myšlenkové posuny policie nejsou zrovna vrcholem geniality lidského mozku, když během několika vteřin kvůli jednomu pohledu změní policejní inspektor názor o 180 stupňů a v mžiku vidí v jasném vrahovi nejbližšího spojence, který zná skutečného vraha. Atmosféře chybí hodně, aby se stala mrazivou a napínavou. Docela mě mrzelo i použití docela agresivní hudby ve vypjatých situacích, které vůbec nefungovalo a jen poukazovalo na staří snímku. Přes všechny tyto a další chybičky nelze než Zpovídám se označit za průměrný film, který ztrácí na místech, kde by jste očekávali jeho silná místa. ()
Potencionálně silný námět, který je však na Hitchcocka zpracován až nezvykle průměrně. Není špatný v žádném ohledu, ale také není v žádném ohledu výjimečný. Všechny klasické Mistrovy postupy zde jsou, dobří herci také a nechybí ani napínavé scény - obvzláště soudní přelíčení se vydařilo. Ovšem celkově je zde, především na začátku filmu, pomalé tempo a málo napětí. V Hitchcockově filmografii se jedná o průměrnější, byť stále dostatečně kvalitní počin. ()
Tento čierno-biely Hitchcock vznikol podľa francúzskej divadelnej hry Paula Antelma z roku 1902. Obsadenie (predovšetkým dobrovoľne trpiaci Montgomery Cliff) je zdatné a nápad o nutnosti zachovania strašného tajomstva (ktoré je potrebné si privlastniť, aj keď s ním nemáme nič spoločné) zaujímavý. Ale Zlo tu nefunguje tak, ako by sa patrilo. ()
Méně známý, přesto velmi dobrý Hitchcock s jeho oblíbeným nespravedlivě obviněným hrdinou, kterým je tentokrát překvapivě kněz. Slušnou gradaci poněkud brzdí jeden dlouhý vysvětlující flashback, zbytek je Mistr ve výborné (byť ne životní - ta podle mě přišla až s Oknem do dvora) formě. ()
Zaprvé - Srdce mi puká, když vidím tak krásné chlapce jako je Montgomery v kněžském hábitu a říkám si: "Proboha proč???" Zadruhé - Kdybych takového kněze potkala, asi začnu pravidelně chodit do kostela a hlavně ke zpovědi.. O:-) ()
Čím viac Hitchových filmov mám napozeraných, tým viac mám pocit, že ma už ničím nemôže prekvapiť. Klasický zamotaný príbeh tento raz bez svojských režisérskych perličiek, ktorý sa 5 min pred koncom vyjaví na obraz Boží. Film drží najmä skvelý Montgomery Clift a celkom dramatický dej, ale známky geniality nachádzam v iných dielach tohto legendárneho režiséra. 70% ()
Ačkoli stále stojí za shlédnutí, jedná se spíše o další průměr. Nejpoutavější částí je bezpochyby soudní proces a zvrat v policejním vyšetřování. Chvílemi jsem se však celkem významně nudil. ()
Kňaz, vedomý si spovedného tajomstva, je z jednej strany týraný policajným obvinením zo spáchaného zločinu a z druhej strany opakovaným apelovaním spovedajúceho sa zločinca na nevyzradenie toho, čo sa dozvedel pri spovedi a teda na nespreneverenie sa vysväteniu za kňaza. Navyše ho dostihuje vlastná minulosť: motívom, na ktorom podozrenie stojí je v podstate nevinný románik, ktorý mal ostať zabudnutý, ale štátna mašinéria moci, súdnych procesov a vynucovania spravodlivosti si so sebe vlastnou perverznou chuťou rada zgustne na prepieraní intimít. Na svetlo božie vytiahnutá osobná záležitosť spôsobí, že zo služobníka cirkvi sa stane takmer adept na lynčovanie bez ohľadu na jeho skutočnú vinu. Zaujímavý príspevok k zmenám kolektívneho vedomia, spôsobeným dojmologickou interpretáciou, vytvorenou mocenskými štruktúrami. Hlavný hrdina nemá na uvedené formovanie takmer žiadny vplyv, viazaný mlčanlivosťou. Okrem dvoch troch planúcich pohľadov je naozaj po celý čas postavený do roly krotkého baránka (ako trefne poznamenáva aj užívateľ efko). ()
Omnoho viac ako krimi, je tento snímok romantickou seansou pre zamilovaných. Čakal som príbeh hodný režiséra, ktorý sa vie z daného hľadiska dokonale pohrať s mysľou diváka, a nastoliť tak vhodnú atmosféru. Bohužiaľ, miesto toho som po väčšine dostal film pre pamätníkov o láske dvoch ľudí, ktorým nepriazeň osudu, po celý život hatila cestu. No a keďže toto nebolo mojim očakávaním, aj môj záujem ledva dosiahol úroveň sledovania tohto snímku. Čakal som viac, toto je na majstra remesla príliš mdlé, pomalé, nezáživné. Keby nebolo záverečnej pasáže, odohrávajúcej sa na súde, moje hodnotenie by bolo ešte nižšie. ()
Škoda strašně rozvleklého začátku a zbytečně dlouhých flashbacků, protože jakmile se film dostal do soudní síně, tak jsem si málem okousal všechny nehty. První půle slabá, ale závěr celý film na alespoň 70% spolehlivě vytáhne. ()
Všechno v pořádku, žádného rozvláčného začátku ani zdržujících flashbacků jsem si nevšiml. Montgomery Clift hraje jako Gregory Peck v nejlepší formě a je stoprocentně přesvědčivý, příběh se postupně jaksepatří zašmodrchá a jak dopadne, jsem opravdu netroufal odhadovat. ()
A dost!! Už třetímu filmu od Hitche dávám za 3. Buď se budu muset dát dohromady a nebo přestat jíst ty prášky :D Alfrede, Alfrede proč mi to děláš? ()
Romantická linka bola možno trochu navyše a zbytočne komplikovala dej ale aj tak ďalší výborný Hitchcock s vynikajúcou témou kde takmer každý zápor maže skvelý Montgomery Clift ()
Mistr Hitchcock opět tímto snímkem potvrzuje, že byl v jádru duše romantik, neboť příběh tohoto dramatu je založen nejen na vraždě, ale také na dávné lásce. Svým typickým způsobem postupně zahušťuje atmosféru, takže konec snímku je doslova thriller. Je radost sledovat záběry kamery, která dokáže v každém Hitchcockově snímku potěšit, poslouchat hudbu, v níž je občas možné slyšet motiv Dies irae, kochat se hereckými výkony (Clift naprosto vynikající) a díky ideální stopáži si plně vychutnávat děj, jenž neustále nabízí něco, co diváka nenudí. ()
Áno, je pravda, že Hitch má vo svojej filmografii aj lepšie kúsky a pravdepodobne by I Confess zapadlo niekde do priemeru. Dôvodom prečo sa tak nestalo je absolútne dokonalý a presný herecký výkon Montgomeryho Clifta. Pre mňa podstatou nelogické spovedné tajomstvo a s ním spojené konanie je v jeho podaní úplne presvedčivé. ()
Montgomery Clift je sympaťák (i keď herecky nemá čo ukázať), atmosféra Quebecu pôsobivá a kamera je úplne nádherná, no samotný materiál je strašne slabý (ten dlhočizný flashback uprostred filmu bol vyslovene scenáristický kŕč). Rutina bez napätia. ()
Reklama