Réžia:
Alfred HitchcockScenár:
Joseph StefanoKamera:
John L. RussellHudba:
Bernard HerrmannHrajú:
Anthony Perkins, Vera Miles, John Gavin, Janet Leigh, Martin Balsam, John McIntire, Simon Oakland, Frank Albertson, Patricia Hitchcock, Vaughn Taylor (viac)VOD (4)
Obsahy(3)
Marion Craneová, sekretárka z Phoenixu, chce zmeniť svoj život. Jej najväčšou túžbou je zanechať stereotypnú prácu a začať nanovo s milencom Samom Loomisom. To však nie je jednoduché, pretože Sam má finančné záväzky voči bývalej manželke. Marion preto spreneverí značnú finančnú čiastku z realitnej kancelárie, v ktorej pracuje, a vydá sa za Samom do Kalifornie. Na úteku po dlhej jazde nájde útočisko pred búrkou v opustenom moteli, ktorý vlastnia matka a syn Batesovci. Po Marion pátra nielen polícia, ale aj jej sestra a súkromný detektív Milton Arbogast. Spolu odhaľujú hrozivé okolnosti Marioninho zmiznutia aj smrteľné tajomstvá, ktoré skrýva starý ponurý dom a opustený motel vedený duševne narušeným Normanom Batesom. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (1 168)
Abych pravdu řekla, já o tomto veleznámém filmu nikdy nic nehledala, vůbec jsem ho nezkoumala a nepídila se po příběhu. Nakonec jsem dostala velmi milé překvapení, kdy samozřejmě není hlavní pointa dnešní nevídanou záležitostí a tak mě nemá jakkoliv více uchvátit. Každopádně hodnotím, jako bych žila právě v 70. letech a jak by to na mě asi v té době zapůsobilo. Možná mi vadilo trochu nevvážené tempo, v první polovině mě to až tak nebavilo, naopak druhá mě chytla a nepustila. Herci byli výteční a sympatičtí. Hitchcock na svou dobu dokázal tímto dílem nevídané věci. ()
Stejně jako u Shining ani u tohoto snímku nejde primárně o vyvolání strachu u diváka, ale o postupném budování napětí a hutné nepříjemné atmosféry. A to se mu daří skvěle, hlavně díky brilantní a pečlivé režii Alfreda Hitchcocka. Jen postavy a jejich usmrcení nejsou nijak dech beroucí (Přiznávám, že scéna ve sprše má něco do sebe, ale nadšení ve mně nevzbudila). A závěrečné vysvětlení psychiatra už nebylo ani nějak nutné, přestože bych si to už zvládl domyslet sám... ()
Řekněme, že jsem asi čekala více než jsem od Psycha dostala. Anthony Perkins zvládl duševně nemocného Normana na jedničku, bylo tam pár skvělých scén (samozřejmě i proslulá scéna ve sprše s úžasnou hudbou). Celým filmem prochází napětí, které je cítit od začátku do konce, ale jinak to pro mě utíkalo pomalu, zdálo se mi, že se to děsně vleče. Nicméně na tu dobu to bylo něco nového a neobvyklého, ale já jsem zřejmě očekávala příliš. ()
Etalón žánru. ()
Před Hitchcockem klobouček. Nekompromisní mord na schodišti předběhl dobu. Jako bychom sledovali Leatherface. Oběť je kusem hadru a ikdyž víme co přijde, útok 'zpoza' otevřených dveří je po všech čertech šokující. Uživatel J*A*S*M to popsal přesně. K režisérovu citu pro timing, navíc Herrmann zavdal pocitem kudly v břiše servírovaným na magnetofonovém pásku. ()
Hitche mám rád, ale tento dnes legendární film mě z dosu viděné jeho tvorby chytnul nejmíň. Přišlo mi že dosti zestárl a nijak se tam nic moc neděje. Moje hodnocení ovšem nic nemění na tom, že postava Normana Batese je výborná a Anthony Perkins ji sehrál na výbornou. ()
psycho ()
Tuto horovou klasiku jsem chtěl vidět už dávno a při jednom rozhovoru s mými prarodiči, kteří na tom byli před mnoha lety v kině a pěli na to samou chválu, jsem se na Psycho těšil ještě víc! Začátek filmu je umírněný, buduje se zde podloží pro budoucí zápletku, která nakonec, i když je to docela i nečekané, bazíruje spíše na náhodě než na úvodní expozici, která se v jistém slova smyslu stává bezvýznamnou. Hlavní část filmu spíše než jako horor působí jako velmi napínavý thriller, protože je zde perfektně vykonstruována hutně tíživá atmosféra strachu a neustále se zvyšujícího napětí (starý dům ve viktoriánském stylu na návrší obklopen težkou klenbou zlověstných mračen je dokonalým prototypem strašidelného domu, kde vás jistě žádné štěstí nečeká) a explicitních horových scén je jako šafránu, ale když už jsou, tak stojí za to. Obrovský podíl na sugestivním podání šokujících scén má hudba, která se tak stala dalším milníkem v žánru, který určoval další vývoj. Vůbec v celém filmu se objeví nemalé množství novátorských přístupu, které byly prvně viděny právě u Hitchcocka, škoda jen je, že za poslední dobu objevilo nesčetné množství napodobenin a rychlokvašných hororů vykrádající Psycho a zapřičiňující takové vyznění pro dnešního diváka, který už nemůže být tak konsternován, jako ti na premiéře v roce 1960. Patou hvězdičku ubírá filmu samotný závěr, kdy se zase někdo snaží vysvětlovat příčiny a důsledky, jako bych byl úplně blbej a nepřišel na to sám. Toto mi ve filmech fakt leze krkem! ()
Skvělý film, nepůsopil na mě sice příliš děsivě, ale to málokterý horor. Zato pointa byla naprosto dokonalá, věděl jsem, že ve všem bude nějaký háček, ale že až takovýhle?! Výborné bylo, že Hitchcock se ničím nezdržoval a mířil rovnou k dokonalému závěru. Ze snímku čiší režisérův um, v každém zaběru je něco zajímavého. Jedinou výtku bych měl k závěru, vysvětlující proslov mi ho dost zkazil. Zastávám názor, že když to někdo nepochopil, tak si nezaslouží, aby mu to bylo vysvětleno. ()
Geniálně geniální. Alfred Hitchcock mobilizoval všechen svůj um a vytvořil toto veledílo. Navíc dokonalá kamera. ()
Přepsáno v srpnu 2018. Psycho je nejproslavenějším Hitchcockovým filmem. Psycho je fenomén, ke kterému se mnohý další filmař snaží přiblížit a touží na chvíli setrvat v nasvětleném stínu filmové fascinace. Psycho je netradičně pojatý kriminální thriller s hororovým prvkem určení. Logika se dostává do křížku s nepředvídatelností schizofrenní psychopatie a stopy zločinu se ztrácí v nepřehledné pustině beze známek pohybu a výskytu. Hitchcock dělá z cynického osudu krutou bestii a po zdárném dovršení očistných procesů s dekadentním potěšením stíná hlavy vítězů soukromých řevnivých klání. Silnou stránkou jsou obrazové kompozice a hitchcockovsky navozené prostředí napětí a strachu. Mrazení v zádech je podstatou fenoménu, nazývaného Psycho. Hlavním bodem osobitě nekompromisní kriminálky je Norman Bates (dobrý Anthony Perkins), mladý a osamělý majitel pitoreskního motorestu na opuštěném místě a psychicky vykořeněný schizofrenní transvestita. Močál odvrácené strany lidské duše pohřbil nejedno šokující tajemství. Logika majetkového zločinu nemá pevnou půdu pod nohama a pokouší se proniknout do zakázaného území nejniternějších tajemstvích. Strach dostal konkrétní podobu a na vše dohlíží z úkrytu. Nejvýraznější ženskou postavou je Marion Crane (pozoruhodná Janet Leigh), atraktivní sekretářka s neuspořádaným soukromým životem. Pokušení má barvu svobody mezi šustěním počítaných bankovek. Únik před svědomím se bojácně ohlíží zpět přes rameno a vystrašeně těká kolem. Vnitřní zápas je rafinovanou filmařinou a niterné očištění naráží na zuřivý odpor osudu. Výraznou postavou je Lila Crane (zajímavá Vera Miles), Marionina sestra s houževnatou vytrvalostí při pátrání po nezvěstné příbuzné s hříchem zkratkovitého jednání. K výraznějším postavám patří Sam Loomis (sympatický John Gavin), mladý Marionin milenec s nevyřešenou stopou existenčně komplikovanější přítomnosti v souvislosti s vlastní minulostí. A také Milton Arbogast (příjemný Martin Balsam), soukromý detektiv, který jakýkoliv náznak nové stopy podrobuje důkladnému vyšetření. Z dalších rolí: opatrný místní zástupce šerifa Al Chambers (John McIntire), jeho bezelstně upřímná manželka (Lurene Tuttle), vysvětlující psychiatr Dr. Fred Richman (Simon Oakland), dětinsky vychloubačný a obchodní smlouvu uzavírající Tom Cassidy (Frank Albertson), Marionina kolygyně z práce Caroline (Patricia Hitchcock), Marionin zaměstnavatel George Lowery (Vaughn Taylor), překvapený prodejce aut (John Anderson), či podezřívavý policejní strážník (Mort Mills). Psycho hyzdí závěrečné psychoanalytické polopatické vysvětlování Strhující atmosféra napětí a strachu je podepřena hereckými výkony a žánrová zábava získala jeden ze svých nejsilnějších kultů. ()
Těžko po padesáti letech od uvedení Psycha o něm něco psát. Snad jen, že ten film prakticky nezestárnu tak jako mnozí vrstevníci. Nic tu nepůsobí úsměvně či nepatřičně a mnohé z filmových postupů se používají dodnes. Není tu snad jedináý zbytečná odbočka. Jednoduchý příběh plyne rychle a mocně pro něj pracuje atmosféra budovaná zejména parádní hudbou ve stylu klasických předválečných hororů. Nevím, jestli se mi před kultovní scénou zastavoval dech jen prostě proto, že jsem věděl, co přijde nebo proto, že mě k tomu mistr svým uměním donutil a nechci o tom dál přemýšlet. Jediné, co mě trošku mrzí, že jsem před pár lety vidět ten zbytečný remake z roku 1998 a znal tak příběh do jeho detailů. ()
Po tomhle filmu už horká sprcha nebude to, co bývala....a motelům se vyhnete, i kdyby padaly kroupy....... ()
Hitchcockovo Psycho je naprostou legendou ve svém žánru. A pro filmové fanoušky i ty kteří se jimi chtějí stát je Psycho přímo povinností. Na rok 1960 je to přelomový snímek se skvělou režijí a především hudbou, která vytváří většinu napětí a atmosféry snímku. Nemůžeme čekat, že by zde byli nějaké efekty či propracované lekací scény jako u novějších horrorů, ale Psycho boduje svou atmosférou a kultovostí. ()
Jedine Alfred Hitchcock vie pospriadať pár povrázkou zaujímavých scén a pár strhujúcich hororových okamihov. Filmy nie sú kúsky života, ale kúsky torty , ako sám povedal. Pre takéto filmy sa oplatí hodnotiť na CSFD. Proste tento bighorrormovie spolu s ostatnými legendami filmového plátna (príklady určite viete), stojí na filmovom Mount Evereste. Všetky tie filmové krámiky- (kamera, scenár,...) sú vrele impozantné. Krvák bez krvi, a pritom si diváci pred 50. rokmi zakrývali oči a báli sa. Toto teda dokáže málokto. Keby asi nevznikla a neozvučila sa kúpeľňová scéna, tak by všetky tie horory, ktoré si trošku vypomohli týmto výjavom, pripadali akosi menejcenné. Naozajstný 5*čkový film spoznám vtedy, keď k nemu nemám čo napísať. PSYCHu dávam - C %. ()
Alfred Hitchcock je velký umělec a průkopník ve světě filmu. Jsem si téměř naprosto jistý, že kdybych viděl Psycho v roce 1960 tak bych z kina odcházel s otevřenou hubou. Bohužel zub času se na snímku podepsal a zejména zástupce mladší generace, jako jsem já (který je mimochodem nakrmený Fincherem, Tarantinem, Nolanem, a podobnými) prostě nedokáže tento film objektivně posoudit, hlavně protože srovnává se současnou kinematografií, což tak úplně nejde. Myslím, že POMO moc hezky popsal Hitchcockovu genilaitu, na druhé straně uživatel dobytek zase napsal názor diváka, který filmy sleduje pro pobavení a ne kvůli jejich renomé. ()
k tomu snad komentár netreba. Povazujem za vrchol hitsccoocka, kto nevidel, nech urcite pozrie. Aj po rokoch v naskakuje husia koza v spomienke na veru miles v sprche. ()
Tam, v Batesově motelu, bodavost stínů samotářských, zurčivá síla strachu a tep zloby hašteřivé, sladce odpočívají. Janet Leigh byla ta, která protrhla ticho spánku oné pochmurnosti sídla obroubeného spiritualitou gotiky prašné. Což takhle dát si společnost s tím "klukem od vedle," Normanem, který omračuje pohledem plaché laně? Duše jeho, však fakticky rozdvojená, fanaticky se drží máminy sukně. Anthony Perkins obchází v zajetí jejího objetí, hledí dokořán zdrženlivému výrazu, skulinkám nervozity, zakřiknuté potemnělosti nesmělého Normana. Pozastavení se, výpověď z "normálna." Nadvláda vykloubené morálky, integrita zla se vplétají do naší mysli. Hitchcockova klasika klasik temné hry strhává špitání neutichajících výšin. Život na scestí, sny do slepé uličky hrůzy. Skrytý kousanec, studená sprcha do zátylku diváctva. ()
Taková bomba, jakou jsem čekal, to zas nebyla. Hitchcockovi se ale nedá upřít nesporný talent ve vytváření atmosféry ve filmech a Psycho je v tom opravdu exkluzivní. Perkins absolutně exceluje a jméno Norman Bates je jedno z mála záporáckých, které vůbec znám. Pointa samozřejmě dávno provařená, ale i tak, díky režisérovi, nervy drásající. 90% ()
1679. hodnocený film: ()
Reklama