Réžia:
Dennis HopperKamera:
László KovácsHrajú:
Peter Fonda, Dennis Hopper, Phil Spector, Warren Finnerty, Luke Askew, Luana Anders, Sabrina Scharf, Sandy Brown Wyeth, Robert Walker Jr., Robert Ball (viac)VOD (2)
Obsahy(2)
Dva hippies, Billy a Wyatt, zvaný kapitán Amerika, právě vydělali nějaké peníze na drogách a tak stočili řidítka svých motorek na východ a vyrazili z horkého Los Angeles do vzdáleného New Orleansu na karneval. A toto je vyprávění o jejich bezstarostné cestě, kde můžeš kdykoli zastavit a dát si práska marihuany, namazat se v provinčním zapadákově nebo se nevázaně pomilovat s místními krasavicemi. Nic nelze předem plánovat a předvídat. jednou je odmítne nedůvěřivá recepce omšelého motelu, vzápětí snídají s neznámou farmářskou rodinou a náhodný stopař na chvíli odkloní jejich cestu do osamělé komuny jejich spřízněnců. Nová přátelství se tu navazují snadno a nečekaně, a stejně neodvolatelně končí. Tak, jako jejich setkání s mladým právníkem Georgem Hansonem, s nímž společně strávili nějaký čas v cele venkovského vězení, popojeli kus cesty, vykouřili pár cigaret - a pak už byli jen bezmocnými svědky jeho smrti. Zbyla jim po něm jen kreditní karta, adresa vyhlášeného bordelu a pocity, které nepřekryla ani bouřlivá karnevalová noc. A tak se vydávají na poslední úsek své cesty. Znovu je před nimi svobodná jízda a volná silnice, na niž právě vjíždí dodávka s farmáři, kteří mají o svobodě a toleranci svéráznou představu. Revoltující poselství ze sklonku 60. let dodnes neztratilo svoji výmluvnost a naléhavost. (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (2)
Recenzie (538)
,,Oni se neboj vás, oni se bojej toho co reprezentujete. To, co reprezentujete, je svoboda. Kecat vo tom a fakt to mít, to jsou dvě různý věci. Myslím to tak, že je těžko bejt volnej, když vás kupujou a prodávaj na tržišti. Takže nikomu neříkejte, že není svobodnej, protože voni jsou schopný zabíjet a mrzačit aby jen dokázali, že jsou.'' ---- Tohle musel bejt tehdy v Americe nářez. Podobně jako můj milovaný John Steinbeck navzdory tehdejším slušným mravům před válkou ve svých románech glofifikoval jako hrdiny česáče ovoce, chudé dělníky či přímo opilce a povaleče, tady jsou to dva hippie motorkáři jedoucí Amerikou. První půlka je nádhernou roadmovie s dnes už legendárním soundtrackem a svým způsobem funguje i jako dokument. Nevím zda ta konkrétní hippie komunita nebyla vytvořena jen pro film, ale takovýchto různých farem s partičkami a různými sektami bylo po Americe habaděj. A dělo se tam vskutku lecos! :-). A zatímco běžní Američané zařezávali v práci, vydělávali na chleba a nebo umírali ve vlhkých džunglích dalekého Vietnamu, hippies byly zprvu trnem v oku všem těm slušným doma. Po tomto filmu vzniklo snímků s podobnými tématy o volnomyšlenkářích a skutečné svobodě více a o deset let později přišel se svojí troškou do mlýna i náš Miloš Forman se svými Vlasy. Nakonec se to celé paradoxně přelilo a za neslušné a vrahy byli naopak považováni ti, co se pokud měli tu kliku vrátili živí a mnohdy traumatizovaní z Vietnamu. Tenhle film jsem viděl kdysi dávno a zcela logicky se mi nelíbil, protože jsem zkrátka ještě nebyl ve věku abych ho pochopil. Lecos v něm dnes působí archaicky včetně těch přelomových flasforwardů či obrazů po účincích drog. Vysoké hodnocení si film ale rozhodně zaslouží a i já dávám za 4 galony benzínu do nádrže motorky. * * * * ()
Není to taková jízda, jak je tenhle film popisován, ale úplná katastrofa to taky není. Hlavním problémem je, že první polovina je naprosto o ničem a vůbec nic důležitého se v ní neděje. Až po příchodu Nicholsona na scénu film trochu ožije. Až na konec, který vypadá neskutečně nuceně. Celé to ale zachraňuje skvělý soundtrack a sympaťák Peter Fonda, který má na film stejný účinek jako joint na jeho postavu. Přesto tenhle film generaci 60. let vystihuje vcelku důvěryhodně. ()
Skvělá roadmovie, ve kterém je divák vzat jako spolujezdec na velkolepý výlet po „tehdejší“ Americe – místy projíždí širými pláněmi s nekonečnou oblohou nad hlavou a větrem ve vlasech, jindy po úzkých, potemnělých stezkách, ohraničenými lidskou hloupostí a předsudky. Velmi se mi líbila ta tématická ucelenost, zajímající se o jádro pojmu „svobody“, jež však nikdy nesklouzává k jednostrannému uchopení tohoto fenoménu. Skutečně, svoboda je zde nahlížena z mnoha úhlů. Máme zde omezení svobody jak ze strany okolí, kdy jsou hlavní hrdinové zařazeni velkým množstvím postav do předem vytvořených škatulek a boxů. Nicméně jsou zde patrná i omezení vznikající z vnitřní povahy postav – v tomto ohledu může posloužit za příklad věčně ustrašený Hopper, kterého stále svazuje strach o peníze, čas, atd. Co je však nejvíce překvapivé, je pojetí věcí též z opačné strany – jakmile člověk odhodí všechny zábrany, riskuje svázání se s „nevázaností“ - klasickým příkladem jsou drogy, či „volná“ láska – velkou devízou snímku je, že tyto fenomény tvůrci rozhodně neromantizují a vidí i jejich stinné stránky. Film tedy rozhodně není nějakou bezmyšlenkovitou oslavou hippies – hlavním řídícím principem narativu je totiž hledání, spíše než nabízení předem formulovaných odpovědí. Toto hledání přesahuje často až do meditativní polohy, kterou podporuje jak pozvolné tempo vyprávění, tak výborný výběr dobové hudby. ()
Tohle stojí za skouknutí jen díky opravdu skvělým Fondovi s Hopperem a hlavně kvůli famoznímu Nicholsonovi, kterej je ve filmu sice jen prachbídných 20 minut, ale to co tam předvede, to je fakt nezapomenutelný a válcuje i obě hlavní postavy, v podstatě by se dalo říct, že on sám zařídí ten největší zážitek z tohohle filmu, jinak ale co se týká příběhu, tak je z něho sice cítit úžasná atmosféra svobody podpořená ještě výborným soundtrackem, ale jinak to nemá nic co nabídnout a ten kýčovitej konec byl hodně mimo. 3,5 ()
Roadmovie z konce 60. let, takže je jasné, že pojednává o oné generaci květinových dětí - hippísáků, kteří než aby pracovali, raději se jen tak potulovali, experimentovali s drogama a láskou. Všimněme si Jacka Nicholsona, který zde má sice menší roli, ale zase z ní vyždíme co jde. Takže doporučuji zejména všem volnomyšlenkářům, anarchistům a podobné havěti. ()
Galéria (116)
Zaujímavosti (62)
- Namiesto kokaínu bola vo filme použitá zažívacia sóda. (Kristusazapad)
- Peteru Fondovi jeho role velice vyhovovala, byl vynikající motocyklista. (raininface)
- Jack Nicholson (George Hansona) už po sedmdesátce vzpomínal, nakolik pro něj tento film byl přelomový: "Promítání Bezstarostné jízdy v Cannes bylo úplně zásadní. V té době už jsem byl u filmu tak deset let a lidi mi říkali, že jsem dobrej. Jenže 'bejt dobrej' a nemít za sebou jediný hit je skoro horší než začínat od píky. Vážně jsem tenkrát uvažoval, že se začnu věnovat režii. Jenže když jsem seděl na té projekci, už jsem věděl o filmovém světě dost na to, aby mi došlo, že se ze mě právě stává hvězda. Pak už jsem v životě nemusel na konkurz." (NIRO)
Reklama