Réžia:
Elia KazanScenár:
John SteinbeckKamera:
Joseph MacDonaldHudba:
Alex NorthHrajú:
Marlon Brando, Jean Peters, Anthony Quinn, Joseph Wiseman, Arnold Moss, Margo, Harold Gordon, Frank Silvera, Alan Reed, Lou Gilbert, Mildred Dunnock (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Príbeh mexického revolucionára Emiliana Zapatu, ktorý sa postavil na čelo vzbury proti skorumpovanej a despotickej diktatúre prezidenta Porfiria Diaza na počiatku 20. storočia. Emiliano Zapata (Marlon Brando) je Indián narodený v Mexiku do dobrej rodiny, avšak bez akéhokoľvek majetku. Opustí svoj domov, vzdialenú provinciu Morelos, a príde do Mexico City, aby získal späť odcudzenú ornú pôdu a mohol žiť lepšie než iba skrývajúc sa v horách. Keď ho prezident Diaz (Fay Roope) odmietne, kriticky sa vyjadrí na jeho adresu, čo ho dostane do vážneho nebezpečenstva. Keď na dôvažok vyslobodí väzňa miestnej milície, stane sa z neho vydedenec. S podporou potulného intelektuála Fernanda (Joseph Wiseman) sa pridá k Donovi Francescovi Maderovi (Harold Gordon) a stane sa veliteľom jeho armády na juhu, podobne ako Pancho Villa (Alan Reed) na severe.
Maderovi sa podarí zvrhnúť Diaza a stane sa prezidentom, no skutočná moc leží v rukách veliteľa armády Huertu (Frank Silvera), ktorý nového prezidenta zavraždí, keď chce vyjadriť podporu svojim spolubojovníkom. Zapata a Villa opäť povstanú a po ďalšom víťazstve hľadajú niekoho, kto by prevzal velenie. Nakoniec sa prezidentom stane Zapata, no aj on prepadne kliatbe moci a čoskoro koná takmer rovnako kruto ako Diaz.
Aby získal späť aspoň časť zo svojich ideálov, vráti sa do svojho rodiska, aby tam vyšetril sťažnosti namierené voči jeho bratovi Eufemiovi (Anthony Quinn). Na jeho miesto nastúpia noví lídri a povzbudzovaní zdanlivo nesmrteľným Fernandom dôjdu k záveru, že Zapata je hrozbou pre nový režim.
(Incantator)
Videá (1)
Recenzie (23)
Americký životopisný film o mexickém lidovém revolucionáři Emilianu Zapatovi (1879-1919), jenž zformoval ozbrojenou skupinu, nazývanou Osvobozenecká armáda jihu a s níž bojoval proti tehdejšímu diktátoru Porfiriu Diazovi a nespravedlivě rozděleným pozemkům. V hlavní roli mexického národního hrdiny se představil více než přesvědčivý M. Brando, jehož charisma v tomto dramatu dosahovalo nebeských výšin a vůbec mě nepřekvapuje, že patřil k největším hollywoodským svůdníkům. Snímek nabízí ke zhlédnutí počátky zapatistického hnutí v jeho domovské chudé provincii Morelos (asi 200 km jižně od hlavního města) kolem roku 1910, úspěchy organizace a svržení tyrana, po němž nastoupil Francisco Madero. Nový prezident se pokusil provést pozemkovou reformu, avšak byl odstraněn ambiciózním vojenským velitelem Huertou. Na odpor proti novému prezidentovi, jenž měl podporu USA, se zvedla velká protihuertovská opozice, v níž spolupracovaly odbojové skupiny po celém Mexiku (E. Zapata, Pancho Villa, Á. Obregón či V. Carranza). Po Huertově pádu se na krátkou dobu stal prezidentem i Zapata, avšak když zjistil, že je jeho chování k chudým zemědělcům stejně odtažité jako u jeho předchůdců, vrátil se zpět do Morelos. Po nějaké době byl shledán nepohodlným, byl vlákán do léčky a usmrcen. V roli jeho ženy, marně ho před pastí varující, se představila J. Petersová a jeho bratra Eufemia Zapatu hrál mexický rodák A. Quinn. Dílo slavného režiséra tureckého původu E. Kazana popisuje poměrně věrně události mexické revoluce, do nichž se zapojil charismatický vůdce E. Zapata, po němž jsou dodnes pojmenovány města a obce po celém Mexiku. ()
Brando s fúzikmi a španielskym prízvukom je síce smiešny, čo však určite nejde povedať o životopisnom filme o mexickom revolucionárovi. Na vine totiž je krušné revolučné obdobie Mexika začiatku 20. storočia, v ktorom jeden boj stredal druhý. Vojnové scény takmer absentujú, čo je škoda, ale príbeh sa zameriava predovšetkým na hlavnú postavu, ktorú zvláda známy herecký rebelant Brando veľmi dobre. A to napriek svoju pomerne mladému veku. Výborne mu sekunduje vtedy už ostrieľaný Quinn, ktorý ako mexický rodák má možnosť zahrať si vo filme odohrávajúceho sa v Mexiku jedného zo svojich. Krásna Jean Petersová je zasa pastvou pre oči. Pár nudnejších pasáží sa dá prekusnúť. ()
Reziser Elia Kazan /Streetcar named Desire, Velka Reka, East from Eden/ natocil sympaticky film o Emilianovi Zapatovi, ktoreho sa bravurne zhostil Marlon Brando /The Men, StreetCar named Desire, neskor aj Kmotr/. Zapato bojuje proti skorumpovanej vlade Porfiria Diaza /bol prezidentom Mexika v case december 1884 - maj 1911/. Brando bol megatalent a jeho herecky rozsah bol vskutku obdivuhodny, co tuna aj dokazal. Film ma dobre tempo, a hoci nuda dostala isty priestor, film sa po dlhsej nudnej casti opat rozbehne. Okrem samotneho Marlona Brando tu hral aj Anthony Quinn /Felliniho La Strada/ a Joseph Wiseman /zaporak v bondovke Dr. No/. Takymito filmami mal pan Brando genialne vykrocene stat sa skutocnou legendou svetovej kinematografie, co aj realne dokazal : 89 % ()
Jednak perfektní, bezchybná, názorná učebnice mexického dějepisu, v níž se jména jako Diaz, Madero, Huerta, Pancho Villa a další objevují takřka v nezkreslené podobě. A pak, ó, to blaho! Přesně takhle bych si býval představoval mladého Vito Corleona, kdyby ho nebyl býval dostal Niro. Tento mladý, roztěkaný, uhuhlaný, rozpolcený a odpovědností unavený Brando je jeden z nejsilnějších, které jsem měl kdy štěstí zhlédnout. Donutil mě, snad poprvé v životě, abych z celého srdce fandil tomuto lidovému revolucionáři, jehož Marlon vystihl tak, že se musel stát modlou všech těch nejen yucatánských indiánů, kteří pod jeho vedením a posléze pouze pod slávou jeho jména vedli více než stoletý boj proti všem a každému. ()
Výborný film, vše podstatné už přede mnou vlastně napsal Pohrobek. Jako Zapatův (teď mám na mysli toho skutečného) obdivovatel si dovolím jenom malé historické upřesnění, protože film se tím , pokud mne paměť neklame, nezabývá. Zapatovy oddíly po celou dobu občanské války operovaly převážně na území státu Morelos, nedaleko jehož hlavního města Cuernavaky (dnes od Mexiko City vzdáleného necelé 2h jízdy autobusem) se Zapata narodil. Celý tento stát i jeho hlavní město v současnosti také zdobí celá řada pomníků slavného revolucionáře, jejichž koncentrace je zde ještě výraznější, než jinde v Mexiku. ()
Galéria (12)
Zaujímavosti (8)
- Marilyn Monroe se nepodařilo získat roli v tomto snímku, pravděpodobně kvůli nedostatku víry Darryla F. Zanucka v její schopnosti, ať už jako herečky, nebo jako kasovního lákadla. (Epistemolog)
- Frank DeKova v tomto filmu debutoval. (Pumiiix)
- Při natáčení nešťastnou náhodou zemřel komparzista, který měl pouze předat dopis Marlonu Brandovi. Procházel za zadkem koně a ten ho kopl do hlavy. (Cimr)
Reklama