Réžia:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrajú:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (viac)VOD (2)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(viac)Recenzie (1 629)
Film s jedným z najsilnejších vizuálov, aké som kedy videl. Síce veľmi dlhý a miestami úspavný, ale vzhľadom na kvantum myšlienok a odkazov (určite z veľkej časti ovplyvnených Nietzscheho filozofiou), hry s kamerou a perfektnú réžiu, som po vzhliadnutí zostal sedieť ako obarený. Perfektné efekty (obzvlášť na rok vzniku), výborný nápad použiť klasickú hudbu (scény s raketoplánmi poletujúcimi vo vákuu, ktoré podfarbuje valčík) a samozrejme HAL 9000. Film núti diváka vnímať a odpovede neservíruje na podnose, čím vzniká priestor na viacero rozborov. Pre fanúšikov sci-fi (a nielen ich) povinnosť. (UPDATE 03. 06. 2024) ()
Ikdyž jsem na psychadelické pojetí filmu byl připraven a oteřel jsem se jak jen to šlo, první a poslední půlhodina tento film stála jednu hvězdičku dolů. Prostřední část filmu je brilantní. ()
nejklasičtější klasická klasika, klasického sci-fi .... více než vesmírná odyssea je to vesmírná opera :-) ()
Velkolepá nuda. Film nemá tempo, pomalu se v něm téměř nic neděje (první půlka filmu je fakt zabitá) a musel sem se hodně přemlouvat, abych to dokoukal celé. Doporučil bych to jako uspávací prostředek - zaručeně funguje. Plusem je na tu dobu výborné vizuální zpracování a konec filmu, který má alespoň trošku nějaký smysl a myšlenku. 50% ()
Těžko uvěřitelná nuda, těžce podpořená stopáží. Po tomhle jsem neměl chuť přemýšlet o nějakých existencionálních otázkách, ale prostě jen umřít abych to už nikdy nemohl vidět... ()
Neskutečně špatně straviltelný film. Musel jsem si z něj udělat seriál, dýl jak 20. munut v kuse jsem se dívat nevydržel. Děsně přeceňovaná nuda a šeď. Druhý díl byl daleko lepší, rychle ubíhal a měl nějaký spád. 1. hvězdička za OST. ()
Tak ani po 6 leté pauze od prvního zhlédnutí se pro mě nic nezměnilo. Stále jde pro mě snad o nejnudnější a nejpřeceňovanější film vůbec. Skutečné umění je, donutit se dokoukat toto do konce. Nevím, jak je na tom kniha ale předpokládám, že téměř jistě lépe, bez těch desítek minut prázdných a zbytečných scén, kdy má člověk oželet absenci děje a naoplátku dostat barevné LSD kreace a pár triků s kamerou. To je sice super ale párkrát. Ne 2 hodiny. A ne za tu cenu, že film nemá děj a zbývá jen ta kamera. Od odpadu už tehle film dělí jen kniha, snad se k ní konečně někdy dostanu abych si mohl udělat pomyslnou tečku za tímhle debilním filmem. 1/5 ()
Dílo, které jsem na 1. shlédnutí nedal, doufám že další pokus mi objasní více mezer a nedostatků, které se mi objevily ..Upoutalo mě to, nedaly se od toho odtrhnout oči ale mozek to úplně nepobíral ,.. ()
Ať mi nikdo netvrdí, že tenhle film pochopil bez znalosti knížky! :D Kubrick se nechal lehce unést předváděním vizuálních efektů, které na tu dobu musely být senzační podívanou, bohužel, dnes ta paráda vyznívá trochu hluše, protože se občas neskutečně táhne. Druhou půlkou filmu si to u mě ale spravil. Hudba legendární, ale ještě legendárnějším zdá se mi být především to ticho provázející scény v prostoru. :) ()
Kubrick sa predvádza. Buď to neznesieš alebo mu to rád dovolíš. ()
Kubrick je psychopat! Natočil čirou filmovou nudu s NEUCHOPITELNÝM závěrem, a pak jen masturboval nad tím, jak mu na to chodí davy lidí a říkají si "Hele, co myslíš, jak to vlastně ten Kubrick myslel? To musíme vidět ještě jednou, určitě to pak pochopíme..". Sice kulový pochopili i napodruhý, ale Kubrickovi zatím naskakovaly na jeho konto ve Švýcarech nechutně velký částky peněz. Nechápu, jak hodinový záběry na kosmický tělesa za hudebního doprovodu mechanického pomeranče v podobě Straussovy klasiky někdo může považovat za umění. Hvězdička za excelentní vizuální stránku filmu a pak ještě za fakt, že už mám v jedné věci jasno. To přistání Amíků na Měsíci natočil on. Už nikdy víc, díky! ()
Chápu, že v roce 1968 to musel být obdivuhodný počin a že tenhle film v sobě zřejmě skrývá nejednu filosofickou myšlenku. Protože ale nesnáším, když se mi někdo pokouší něco říct zdlouhavými náznaky, tak musím říct, že jsem trpěl jako zvíře. Připadal jsem si jako když mluvím s velice hloupou ženou, která se mi snaží oklikou vysvětlit, v čem spočívá nesmrtelnost brouka. A ty dlooooooooouhé záběry na přelety lodí, obličeje, hrnky, planety, desky? No, lahůdka. Sledování odysey bych přirovnal k celoživotnímu zírání na hovno v trávě s očekáváním, že se pohne... Nepohne. ()
Možná, kdyby mě prvních 30min neunudilo téměř k smrti a koukala bych dal, tak bych pochopila, proč tomu všichni dávají 4 a 5 *... Ale bohužel. ()
Na svou dobu pěkné modely lodí, občas dobré předvídání budoucího vývoje techniky. Ale jako film naprosto strašné, beze smyslu, naprosto ujeté. ()
Velkolepý snímek Stanleyho Kubricka. Audiovizuální přehlídka kvality ve vesmírném podání. To, co dokázal Kubrick přenést a jakým způsobem na velké plátno, se je tak nevidí. Dokonale přesná futuristická výprava, nevídaně zpracované vizuální efekty na tehdejší dobu a bezchybná hudba vytváří z tohoto filmu přelomové umělecké dílo. Je obdivuhodné, jak režisér Kubrick dokázal vyprodukovat takový to film již v roce 1968, a tím oživit a vlastně nově definovat žánr sci-fi. Pro mě samotného to byla jedna ohromná porce vesmírné cesty za poznáním, kterou jsem sice úplně nepochopil (především závěr), ale i tak se mi to dost líbilo. Alespoń mám o důvod víc se znovu podívat na tento vyjímečný film nebo i lépe si přečíst předlohu od Arthura C. Clarke. ()
Upřímně jsem se na tento film vůbec nechtěl dívat,protože jsem čekal,že to nebude úplně můj šálek kafe.Ale kvůli sázce jsem to nakonec s donucením risknul.No a je to tady,mé očekávání se naplnilo.Celkově to na mě chtělo působit nějak umělecky,ale já jsem se u toho nudil jako prase!! Začátek ještě okej,potom nuda,nuda,pak tam byli části,kde zazněla dobrá hudba a začalo mě to chvíli i bavit no a pak přišla druhá polovina filmu a já jsem se jen modlil,aby to už skončilo.2* dávám pouze zato,že jak říkám byli tam i nějaké světlejší části+byla dobrá hudba a konec také nebyl nejhorší.To je ale asi vše dobré,jinak opravdu bída a utrpení.Bohužel :/ ()
Matka všech sci-fi, filmová báseň, úžasný a nadčasový film. Neskutečný audiovizuál. ()
Rovnako ako v prípade ostatných filmov, ktoré hodnotím komentárom, by bolo logické, ak by som aj tu na začiatku krátko zhrnul dej filmu. V tomto prípade však spravím výnimku, pretože som zmysel príbehu skoro vôbec nepochopil. Postupne tak radšej rozanalyzujem film a skúsim aspoň zhodnotiť jednotlivé pasáže, teda, ak si vôbec hodnotenie zaslúžia. Ok, začínať film vyše dvadsaťminútovým záberom na skupinu Homo habilis nie je dobrý nápad, mal som pocit ako keby som sledoval primitívny dokument zo šesťdesiat rokov a nie ospevované sci-fi. Po dvadsiatich minútach sa konečne dostaneme do vesmíru, kde je jasne badateľný rok vzniku filmu. Okrem dobovo znateľných rekvizít, je jeden z hlavných badateľných znakov ten, že vo filme sa veľmi nerozpráva, a to síce môže pôsobiť aj ako akási metafora tichého vesmíru, ale na palube vesmírnej lode spoločne s hlavnou postavou a zlovestným počítačom HAL-om, ma to ticho mnohokrát deptalo a bez slov z obrazovky som čím ďalej, tým viac, strácal záujem. Teda, nie že by ten záujem bol nejaký veľký od začiatku. Herecký výber takisto nie je parketa, na ktorej by film mohol excelovať. Nevystupuje v ňom žiadna výraznejšia osobnosť a aj tie, ktoré áno, ma svojim vystupovaním vôbec nedokázali zaujať. Koniec koncov, skoro ako nič v tejto záležitosti. Ale predsa sa našla jedna vec a tou je hudba. Ale len tá klasická, pretože počúvať pretiahnuté tóny akéhosi theremínu mi trhalo ušné bubienky. 2001: A Space Odyssey je síce kritikmi a filmovou verejnosťou hodnotené ako kultové sci-fi a jeden z najlepších filmov vôbec, a dokazuje to aj tu na ČSFD svojim hodnotením, ale môže mi niekto vysvetliť, vďaka čomu to tak je? Čo je na tomto snímku filozofické, prelomové alebo také skvelé, že sa zaraďuje medzi "Top"? V mojich očiach vidím tento počin ako veľmi zlé sci-fi, bez ohľadu na dobu vzniku, ktoré ponúka akurát tak trýznivé pasáže ticha, nudný príbeh plný nudných a prázdnych postáv a dvadsaťminútový záber na Homo habilis. Na Homo habilis! Dvadsať minút! A ešte dobrú klasickú hudbu. Stanley Kubrick sklamáva nielen tu, ale aj vo svojom nasledujúcom filme, A Clockwork Orange. Značne overrated záležitosti. ()
Knihu miluju, ale film je sračka. ()
Nadčasovosť a vysoké filmárstvo z toho jasne razia v celom priebehu filmu, ktorý je ale, na druhej strane, neuveriteľne rozťahaný a pomalý. Pozeralo sa mi to napriek tomu pomerne ľahko, no nie som si istý, či by to tak bolo bez znalosti knižnej predlohy. Prekvapilo ma, ako to Kubrick miestami oproti dielu Clarka zjednodušil - zlyhanie Halla má napríklad v originále oveľa hlbšie a komplexnejšie dôvody, než to vyznelo z filmu, no a jeho koniec musí bez knihy podľa mňa byť úplne nepochopiteľný, čo je aj zjavné z miestnych komentárov. ()
Reklama