Réžia:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrajú:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (viac)VOD (2)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(viac)Recenzie (1 629)
Moje prvé stretnutie s Kubrickom ako režisérom. Film ako taký veľmi zaujímavý, miestami som mal pocit, že je to skôr koncert vážnej hudby než sci-fi, ale sedelo to do kompozície filmu, navyše tá hudba bola veľmi pekná. Herecké výkony sú fajn, tento film síce v podstate ani nie je o nich, ako skôr o jeho myšlienke. Efekty- čo dodať, perfektné. Trochu som sa obával, že film zo šesťdesiatych rokov asi nebude mať bohvieaké efekty, ale v tomto Kubrick naozaj predbehol svoju dobu aspoň o dekádu. Maximálny zážitok to pre mňa však nebol. Považujem sa za mainstreamového diváka, a tento film si vychutnajú viac tí, ktorý dávajú prednosť indie/art filmom. Dĺžka filmu by mi nevadila, ale niektoré scény boli priveľmi dlhé, zbytočné a dokonca aj otravné. Myšlienka filmu ma sprvu minula, ale postupne ju začínam chápať, a snáď ju niekedy pochopím úplne. Zvláštny film, ktorý mal svoje nedostatky, ale dobrý pocit ich aj tak prebíja. 70% ()
Chápu, že svého času tahle sci-fi klasika byla považována za něco výjimečného, ale na můj vkus se to všechno až moc vleklo a vlastně mě to nijak zvlášť neoslovilo. ()
(27/2015) / Tak som sa konečne odhodlal. Fascinuje ma, čo vzniklo v roku 1968. Jeden z mála skutočne nadčasových kultov. Precízne zobrazenie vesmíru, vizionárske stvárnenie interiérov, geniálny prístup k obrazu v spojení s hudbou, technológie a zákerný HAL 9000 k tomu. Film sa pohráva so silnými myšlienkami, ktoré sú aj po takmer 50 rokoch stále nevyriešené pred nami. Čo sa mňa týka, Odysea by bola mocným filmom aj bez toho "metaforického" multidimenzionálneho záveru, ktorý presahuje tie v podstate triviálne otázky ktoré film nadhadzuje väčšinu stopáže. Ide tu totižto aj o to, ako ten ktorý divák vníma témy ako inteligentný život na iných planétach, explorácia vesmíru, alebo umelá inteligencia. Ja osobne som fascinovaný striktne vedeckým pohľadom na vec, takže ten záver je pre mňa vlastne zbytočný. Aj keď keby Odysea skončila "štandartne", dovolím si tvrdiť, že by sme asi nezažili Coopera v tesseracte :). Istým spôsobom som Vesmírnou Oddyseou dokonale fascinovaný, nedá mi ale neskonštatovať, že samotná ultimátna pointa pre mňa nepredstavuje to očakávané geniálne vyvrcholenie. (9/10) ()
Rozoznám výnimočnosť, keď ju vidím. Vizionárske veľdielo. ()
Přiznám se, knihu jsem nečetl, takže konec bych bez Wikipedie nepochopil. Ale to nic nemění na tom, že je to jeden z nejvýznamnějších filmů všech dob. Rok vzniku 1968! po všech coulech starý film s předehrou a přestávkou atd. (v té době se u nás točily převážně černobílé snímky). Když jsem na to koukal, nedokázal jsem pochopit, jak to natočili bez počítačů! Je to film, který efekty předběhl dobu o nejméně 10 let a položil základy scifi. Těžko by mohly vzniknout Star wars bez Space odyssey. A co space oddity vznikla by? Dokonce Když Apollo 11 přistálo na měsíci, někteří tvrdili, že je to fake a natočil to Kubrick. Na space odysessy se nekouká jako na obyčejný film, musíte si vyčlenit večer kdy budete v dobré náladě. Dáte si k němu oblíbené pití a kocháte se pohledem na záběry, které by každý tak jak je stálo zato zarámovat. ()
Pohyb na lodi a lodí ve vesmíru je super. Zbytek byl dlouhé utrpení, už u těch opic mě to mělo trknout, že to asi nebude tak růžové jak se zdálo. Závěr jsem moc nepobral a u přehlídky filtrů jsem málem usnul. Zajímalo by mě jak moc kecal Kubrick Clarkovi do scénáře, protože kniha je, nečekaně, o 100% lepší. Opět další z TOP filmů, který kdybych neviděl, tak by se nic nestalo. ()
Knihu jsem četla, film viděla (2x), fanynka sci-fi nejsem, ale Kubrick a Clarke mají můj respekt. Skloubit vědecký román, sci-fi, geniální hudební doprovod (mmj. Straussův valčík) s psychologickým rozborem osobnosti (jak silné je odhodlání jedince splnit úkol i v těch nejtěžších podmínkách, na pokraji vyčerpání a s vidinou víceméně jasného konce?) a podat to celé takovým stylem, že i po letech se jinému jedinci - usazenému před obrazovkou v pohodlí domova - tají dech a běhá mráz po zádech, je umění. Zcela určitě se jedná o kultovní film, přesto to u mě na plný počet hvězd není, už třeba z důvodu hrozivé stopáže (nepokrytecky přiznávám, že místy jsem se lehce nudila). ()
Tenhle film si představuju jako účinný mučící nástroj - alespoň tedy v mém případě. Jo, začal celkem zajímavě. Lehce protahované pohledy do někdejší lidské minulosti, kde se lidoopové naučili používat primitivní nástroje, vystřídal pohled do fiktivní budoucnosti, tedy cestování kosmem, podkresleným vážnou hudbou. Už tam jsem si ale začínal všímat čím dál tím víc dlouhých, téměř nicneříkajících záběrů, které začaly být nejen otravné, ale až úmorné. Což o to, linku ohledně palubního počítače, který se vzepře posádce, bych ještě jakž takž bral a tu rádoby uměleckou stránku prominul. Jenže to by se nesměl děj rozhodnout zajít za hranu absurdna a naservírovat nekončící, pekelné pohledy na nepopsatelné imagérie, podkreslené úděsnou, husí kůži způsobující hudbou. Dělalo se mi špatně psychicky, i od žaludku. A k tomuhle se dostat od relaxace? No, nevím, ale pro mě to rozhodně není. Doufám, že už tenhle snímek nikdy neuvidím, už takhle z něj nebudu spát. Kubrick má u mě první vroubek, jeho Mechanický pomeranč byl výborný, ale tohle neposloužilo ani jako pokus o zákusek. No a co dopisuju tuto hrůznou recenzi, stále mi ve sluchátkách zní vážná hudba, byť je na obrazovce už černo. Muka pokračují! Absolutní ztráta času. ()
První film velkého filmaře který jsem viděl mě příliš nenadchnul. Čekal jsem rozhodně nezvyklé sci-fi, ale film složený téměř výhradně ze statických (navíc velmi dlouhých) záběrů mi připadl hodně rozvleklý a místy i nudný. Zmínku si rozhodně zaslouží efekty které vidět v kině v roce 1968 tak mě už něco jako Jurský park nerozhodí. Dále pak HAL9000 (hlavně jeho hlas) a výborné zakomponování klasické hudby do filmu tohoto žánru mě mile překvapilo. ()
Knižní předloha byla dobrá a zajímavá, i když jako žádné veledílo mi nepřišla, a rozhodně mi připadala mnohem méně roztahaná než film. Co říct? Obrovské očekávání (vzhledem k aureole slávy kolem něj) a obrovské zklamání. Střídavě usínání a pocit, že nudou vyletím z kůže. Scény z lodě to trochu spravily ("boj" s HALem se mi líbil), ale pak to šlo zase z kopce. Tři hvězdičky jsou za efekty, ve své době nevídané. ()
Kubrickovej slávnej vesmírnej road story dominuje vizuáne obžerstvo, technický hedonizmus a takmer traumatizujúci účinok svetelných efektov, aktuálnych ešte dnes. Zvlášť kultová sa stala scéna, keď rotujúci raketoplán tancuje podľa valčíkovej melódie a geniálne zaradenie symfónie Tak vravel Zarathustra od Richarda Straussa. Film ako taký si bezpochyby zaslúži samostatnú kapitolu vo vývoji kinematografie, no ja nie som "človek zovňajškový", a preto plné hodnotenie nedám. ()
Typicky Kubrikovská režie, inovativnost a nezapomenutelná hudba, ale bohužel i tento film má jednu vadu. Pokud jste nečetli knihu, tak to nepochopíte. ()
Dokonalé dokonalé dokonalé dokonalé... a tak ďalej a tak ďalej do nekonečna! ()
Lituju, že jsem ještě nečetl knížku. Možná bych pak ten film (lépe) pochopil. Takhle je mé hodnocení značně rozporuplné. Na jednu stranu má člověk pocit, že objevuje úžasné, tajemné neznámo, na druhé straně usíná nudou. U některých scén navíc přichází na mysl, zda nebyli tvůrci pod vlivem nějaké psychotropní látky. Navíc mám dojem, že kameraman (pokud tam vůbec nějaký byl a kamera prostě jen nestála...) se moc nepředřel, přesto některé efekty vzhledem k datu výroby jsou špičkové. ()
Umínil jsem si, že se na tak slavný film budu dívat nemilosrdným, kritickým, hnidopišským, cynickým a nepoetickým okem. Takže. Začátek s dawnem (momentálně si nemůžu vzpomenout na žádný ekvivalent, který by nebyl úplně blbý) člověka je příšerně studiový a zdlouhavý (Pane Bože, opravdu jsi na naše předky shlížel z mraků, které jsou na první pohled namalované? A navíc, měly ty poloopice opravdu tak lidský herecký projev?). Pak začne hrát hudba, která diváka plynule (ono by se dalo říct i nesouvisle) převádí do série záběrů na vesmírnou loď, plující si poklidně vesmírem. Ty záběry byly kopírovány tolikrát, že to snad ani není možné. A přes hudbu, která k nim hraje, začnou nudit velice brzo. Pak začne hraná část. Málokdy se vidí, že by byl film natolik podřízen hudbě, protože to je spíš balet než normální film, ale skoro vždycky z toho vyleze skvě - aha, já vlastně chci být kritický hnidopich. No a pak začne klasické schéma intelektuálního blockbusteru, proti kterému nelze nic příliš namítat - dialogy, které se dají pochopit mnohem později, pár telefonátů a nezbytných hovorů, přírodní scenérie (nutno přiznat, že před Kubrickem nikdo netušil, že existuje něco jako vesmírná idyla). Telefonáty jsou nechutně zahrané dcerušce (poučení plynoucí z bajky - dětským hercům se vyhýbejte jako čert kříži, i kdyby to byla vaše vlastní dcera). Dialogy s ruskými vědci, kterým pro špatně imitovaný přízvuk málem není rozumět (a jak pan režisér pro Boha přišel na to, že Smyslov se vyslovuje jako Šmislov?). Zase vesmírné idylky, které jako kdyby nebyly natočeny k ničemu jinému než k vykrádání, zase nepřirozené tanečky na Strausse, zase nereálné a při bližším zkoumání podivné, ale vizuálně jistě hezké záběry na vesmírnou stanici, také tisíckrát vykradené (proč je přistávací plocha zakrytá tak prapodivným způsobem? proč jsou všechny chodby nasvícené červeně?) a pak, při poradě o Jupiter Mission, se divák konečně něco dozví. Přesouváme se na samotnou Jupiter Mission. Nastupuje úžasná postava Hala, zdaleka nejzajímavější postava filmu. Všechny palubní počítače jsou od té doby jako Hal. Hal postupně začne celou posádku vraždit. A pak teprve film začíná připomínat Kubricka - divný, surrealistický filozofický film, přesně jak to mám rád :) Jo, a herecké výkony - pokud je jediný dobrý herec HAL, který vlastně hraje jen hlasem a červeným světlem, není něco v pořádku. Celkový názor? Dvouapůlhodinový videoklip na Straussovu hudbu, který splácává do podivného děje scifimotivy, kterým prostě bylo potřeba dát šablonu pro vykrádání, scifimotivy, ze kterých se téměř okamžitě stanou klišé. A všechna klišé jsou odvozena z mistorvských děl. Přijde mi, jako by nebyla Vesmírná odyssea určená k ničemu jinému, než vykrádání, protože působí naprosto nefilmově. Někdy je těžké říct, podle čeho bych měl filmy hodnotit, jestli podle toho, jak splní svůj účel nebo podle toho, jak splní moje očekávání, nebo podle toho, jak ve srovnání s jinými filmy působí... A o tom teď zrovna přemýšlet nehodlám. Proto dávám čtyři hvězdičky, které mi nikdo nemůže vyčítat, a nebudu se dál hádat sám se sebou ;) P. S. Co na tom kdo vidíte za inovativní narativní postupy? Víte vůbec, co to zaklínadlo znamená? () (menej) (viac)
Tohle, že vzniklo v roce 1968 ?? A já myslel, že Star Wars byly revolucí. Naprosto bravurně, umě a precizně vypilované dílo do těch nejpodrobnějších detailů. Pro mě jedno z nejlepších sci-fi, které jsem kdy viděl. Člověk se jen nechává unášet a uchvátit tou atmosférou vesmírného dobrodružství. Zabývá se mnoha důležitými otázkami. A mnoho dalších jich vyvolává. Třeba, jak se z tak realisticky vypadajícího sci-fi (takhle nějak si představuji budoucnost) může v poslední půlhodině stát tak trochu šílený a pestrobarevný LSD trip. :) Musím někde najít vysvětlení a nebo si přečtu knihu! ()
Ten konec byl na mojí osobu příliš. ()
Po prečítaní úžasnej knihy je pre mňa film obrovským sklamaním. Za zmienku stojí asi iba hudba a efekty (na tú dobu veľmi dobré) a snáď aj herecké výkony, ale zas nič tažké na zahratie vo filme nebolo. Prvé dve kapitoly boli spracované celkom dobre, no samotná cesta na mňa pôsobila veľmi osekaným dojmom. Oproti knihe bolo vynechaných veľa scén, kde A.C. Clarke vysvetľoval súvislosti, rovnako aj správanie počítača bolo v knihe dôveryhodnejšie a viac premyslené. No a záver ma sklamal najviac, v knihe to bola najpútavejšia časť, vo filme len akási filozofická bodka, ktorá ma však nezaujala. ()
Dějově hodně nudné, vatovité. Stylizace a představa roku 1968 o roce 2001 ovšem skvostná. Hádám, že to je film jen pro fajnšmekry. ()
Dobře, tak jsem začal psát tento komentář slovy "to není majstrštyk". Hned jsem to smazal; je to majstrštyk, ale mně prostě dvacetiminutový průlet horizontem události přijde jako vrchol bídy a nudy, ne jako umělecký skvost hodný promítání v klubu přátel art filmu se sklenkou nejlepší whisky v ruce za stálého papouškování a "óóó!" -ování. Vždyť je to prachobyčejné. Ten film zkultovněl, kosť letící vzhůru, provailo to i Strausse, umělou inteligenci a její možné mindráky (bez čehož se už skutečně žádná parodie na scifi neobejde), je to vizionářský počin s opravdu skvělou atmosférou, která se dá krájet, a to pouze diamantovým nožem, ale v těch kritických pasážích je to na usnutí. ()
Reklama