Réžia:
Stanley KubrickScenár:
Stanley KubrickKamera:
John AlcottHudba:
Leonard RosenmanHrajú:
Ryan O'Neal, Marisa Berenson, Patrick Magee, Hardy Krüger, Steven Berkoff, Diana Körner, Murray Melvin, André Morell, Philip Stone, Peter Cellier, Ferdy Mayne (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Príbeh bezvýznameného írskeho hochštaplera, ktorému sa podarí postúpiť na vyššie miesta v spoločenskom rebríčku len preto, aby napokon zažil tvrdý pád. Po otcovej smrti žije Redmond Barry so svojou matkou v skromných pomeroch. Je zamilovaný do sesternice, tá ho však napokon kvôli sobášu s anglickým dôstojníkom odmietne. Keď Redmond v súboji dôstojníka zabije, musí z rodného kraja odísť. Tak sa vydáva na cestu životom, ktorá je plná dobrodružstiev, ale aj podvodov a falošných nádejí. Na tejto ceste si Redmond vyskúša množstvo identít: stane sa vojakom v Prusku, neskôr špiónom či falošným kartovým hráčom. Napokon sa ožení s aristokratkou a zmení si meno na Barry Lyndon. Zdá sa, že v prísne hierarchizovanej spoločnosti 18. storočia šťastie praje takým, ako je on. Redmond Barry je totiž morálne nezaťažený, bez škrupulí, prispôsobivý a najmä vie vycítiť príležitosť. Má však jednu slabinu: po ničom netúži viacej ako po spoločenskom uznaní a rešpekte. Adaptácia románu realistického spisovateľa Williama M. Thackeraya je dôvtipnou satirou spoločnosti, v ktorej je úspech či pád podmienený pôvodom, známosťami a bohatstvom. Režisérovi Stanleymu Kubrickovi sa podarilo s nemenej citlivým zmyslom pre satiru vykresliť postavu Barryho Lyndona ako exemplárny príklad i obeť pomerov, ktoré plodia i ničia hochštaplerov. Pri vizualizácii sveta 18. storočia sa Kubrick inšpiroval dobovými maliarskymi plátnami a mimoriadny dôraz kládol na autentickosť kostýmov, dekorácií a prirodzeného osvetlenia. Za stvárnenie, vystihujúce dobovú atmosféru príbehu, získal množstvo ocenení, okrem iných aj Oscara za najlepšiu kameru, výpravu, kostýmy a hudbu. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (444)
Barry Lyndon díky svému ironickému nadhledu a sympatickému prostředí působí ze začátku velkolepě až místy dokonale. Pomalejší tempo nevadí. Ale pokud je vám tak nějak jedno, co se s hlavním hrdinou stane a nevytvoříte si k němu žádný cit, je něco špatně. Poslední hodinka začíná nudit víc a víc. ()
Kubrick použil při natáčení modifikovaný objektiv Carl Zeiss se světelností 0.7 s ohniskovou vzdáleností 50mm, který byl vyroben pro NASA (fotografování vesmíru). Postavy se tak například ve svéně se svíčkami pohybují velice pomalu, protože hloubka ostrosti je extrémně malá a tak je třeba dávat pozor, aby z roviny zaostření herci nevypadli (ono je to tak trochu blbost protože hloubka ostrosti bude při tý světelnosti v milimetrech ale protože rozlišení filmu tý doby nebylo nijak grandiozni, mensi neostrost se snese, protože si jí nikdo nevšimne). ()
Výborný historický film. Podívaná taková, jako se od takového filmu očekává. Kubrick nám ukazuje ne až tak romantický pohled na toto období, ale spíše cynicky vypráví příběh muže pochybných mravů. ()
HUDBA: Leonard Rosenman; jedna z nejúžasnějších kamer filmové historie, každý záběr = krásný obraz. ()
Jeden každý záběr by mohl být barokním obrazem. Neskutečná podívaná, byl jsem fascinován. ()
Napodruhé (a v restaurované verzi v kině) plně doceněno. Sice mám pocit, že bych to musel vidět ještě minimálně dvakrát, abych upřesnil mé nekritické nadšení a zmohl se na výstižnější superlativy než "Kubrick byl prostě jinde", ale i tak můžu říci, že nádherněji natočený životopis z žádného filmového archivu asi nevyhrabete. Kubrick nejenže maluje plátna lépe než Bertolucci, ale především, s chytrou výpomocí zábavného ironického komentáře, naprosto suverénně vypráví a tříhodinový osobnostní portrét povyšuje každým promyšleným střihem nebo hudebním doprovodem, jako bublina ve vodováze udržujícím požadující rytmus výpravy, na nejvyšší filmové umění. První dvě třetiny jsou sice pro rychlejší střídání lokací a zásadních zvratů nedostižné, ale i finální rodinná část nepostrádá ohromující formální preciznost a promyšleným vyústěním překonává i podobně laděný závěr Severu proti Jihu. A ještě jednou se musím užasle pozastavit čistě nad tím, jak film fantasticky vypadá a jak špičkově diriguje vše na mizanscéně, takže kameře většinou stačí jen pomalé oddalovačky nebo horizontální jízdy - například u karetní scény je fascinující, že vždy jen jedna postava zvedne zrak od stolu, zatímco ostatní ho mají sklopený. A třešničkou na dortu je pak vynikající výkon Ryana O'Neala.. Takže jo, Kubrick byl jinde. ()
Esteticky opojný opus Standy Kubricka. 10 hochštaplerů z 10 ()
Dokonalý film se pozná třeba i tak, že může být sebevíce dlouhý, svým bravurním tempem a především schopností svou obsáhlou délku ale dokáže nejen utáhnout ale též vytěžit. A to následně až tak dobře, že je divák klidně film dlouhý až tři hodiny zhlédnout v téměř jednom kuse. Za mně jde takhle naprosto skvěle v kostce popsat jeden z nejznámějších filmů režiséra a scénáristy Stanleyho Kubricka, jednoho z největších filmových vypravěčů v dějinách kinematografie. Doteď jsem měl ke Kubrickovi takový ten vztah, že každým jeho filmem k němu mám větší a větší úctu a mám snad i víceméně každý zhlédnutý film od něj radši a radši. A Barry Lyndon je pro mně nově moje nejoblíbenější Kubrickovka, která strhla z trůnu Olověnou vestu. 184-minutové historické drama je dokonalé ve všech aspektech- Barry Lyndon má silný příběh se zajímavým protagonistou, vizuálně je naprosto dokonalý a je skutečně perfektní ve všech detailech. Z pozice historického dramatu se musí ocenit dobové kostýmy a výprava, z pozice filmového epického díla zase naprosto strhující libovolná pasáž. S tím jak se divák naladí na skutečně výrazně pomalé tempo bude výrazně souviset jak bude na Barryho Lyndona reagovat, jakmile ale na pravidla přistoupí tak ho skutečně čeká totálně dokonalé mistrovské dílo, které v sobě má velkou sílu a v hlavním hrdinovi se ve finále dokáže divák najít. Barry Lyndon sice rozhodně není žádný svatoušek a často docházelo u diváků k tomu názoru, že mají problém s tím, že nemůžou s oním protagonistou, hrdina ale touží především po uznání a respektu a to chce víceméně každý z nás (i když si to asi přece jen ne všichni přiznáme....). Lyndon sice v tomhle svém přání zachází opravdu daleko, přece jen jde ale o bravurně napsaného anti-hrdinu. A Ryan O´Neal je v této roli naprosto fantastický a Kubrickova tahle sázka na neprovařené jméno vyšla. Ani předtím ani potom už O´Neal tak výraznou roli ve své kariéře nezažil, jeho výkon v Barry Lyndonovi je ale fenomenální a nikdo mu ho už nesebere. Barry Lyndon má především spoustu vrstev- Dá se v něm velmi výrazně objevit forma jisté satiry, naprosto bravurně pracuje s veškerými zásadními charaktery, libovolný záběr je vizuální pastva pro oči. Především s osvětlením se ve filmu pracuje pouze pomocí přirozeného světla a svíček a to kvůli autentičnosti. Kubrick při téhle adaptaci románu Williama Makerpace Thackerayho zašel až tak daleko, že si vypůjčil 50mm čočky od NASA. Především si ale dal Kubrick opravdu práci s každým libovolným detailem. Kubrickova mistrovská schopnost pracovat s těmi největšími detaily je prostě naprosto obdivuhodná a právem patří mezi nejslavnější filmové režiséry a především nejznámější filmové puntičkáře. Barry Lyndon dokáže dodat scény totálně epické i totálně dojemné. Zásadní moment, který ukáže lidskost hlavního antihrdiny je neskutečně silný a i přes to jak jsme svědky Barryho předchozího chování je ho následně divákovi opravdu líto. Kubrick vždy uměl pracovat se svými důležitými charaktery, u Barryho Lyndona mi ale přišel zašel ještě o ždibec dál (v rámci toho jak moc o ždibec dál to vůbec ještě šlo) a dodává ve finále i jeden z nejdojemnějších momentů v dějinách kinematografie. A to vše za doprovodu bravurní hudby Leonarda Rosenmana. Barry Lyndon je skutečné mistrovské dílo skutečného filmového mistra, které možná trochu zapadlo, jeho mistrovské kvality mu ale nikdo nesebere. Tempo je ze začátku zásadní problém a rozhodne o divákovu přístupu k příběhu Barryho Lyndona, jakmile si ale divák a film podají ruku tak z toho skutečně může pro diváka vzniknout jeden z nejsilnějších filmových zážitků všech dob. To se ale těžko popisuje, to se musí jednoduše vidět..... () (menej) (viac)
Je to sice Kubrickovo nejnormálnější (tím myslím nejméně depresivní) dílo, které je krásné po výpravné i herecké stránce a bitevní scény jsou také natočeny velmi dobře, ale bohužel to doplatilo na svou neuvěřitelnou stopáž, kvůli níž film místy hodně nudí. ()
Nádherná podívaná. Zastavte si film na kterémkoliv místě a můžete si záběr nechat zarámovat jako krásný, někdy překrásný obraz. To umí málokdo, ale Kubrick výtečně. Že je to zdlouhavé? Určitě, ale právě proto je to autentické. Barry Lyndon a lidé kolem něj nežili tempem videoklipů, jako mnohdy my. Zajímavý příběh přes nějž se dostanete do 18-tého století. ()
Zvláštní film , který není pro každého. ()
Majstrovské dielo s maximálne verne spracovanou historickou atmosférou so všetkým čo k tomu patrí, od kostýmov, výpravu až po spoločenské vykreslenie sociálnych pomerov 2. pol. 18 st. a to do najmenších detailov. Absolútne perfektné a verné filmové spracovanie určitej historickej epochy, jednoducho nádhera. Príbeh o chudobnejšom, ale zato šikovnom a cieľavedomom hochštaplerovi a neskôr milujúcom otcovi Barry Lyndonovi, aj keď pomerne dlhý a miestami trocha vláčny, upútal už od začiatku a až do konca nepustil. Rozhodne odporúčam do pozornosti, hlavne milovníkom historických filmov. ()
Barry Lyndon, jedna z nejotravnějších filmových postav + moje averze k historický filmům x samotná délka filmu umocňující předešlá negativa = 3 ()
Sociálno-kritická realistická literatúra 19.storočia je obludná estetická stratégia. Ak spisovateľ povie A, myslí tým A, nanajvýš "A", o žiadnom B tu nemôže byť ani reči. Dokonca si myslím, že napr. niektorové Dickensove výtvory sú prachobyčajným gýčom. So záujmom som teda čakal, čo taký Kubrick urobí s takým Lyndonom. Dlho som v ňom hľadal nejaké B, ale žiadne som nenašiel. Spoliehať na nadčasovú platnosť príbehu je povrchné. Radšej si nechcem predstaviť, ako by vyzeral Gepard, keby ho bol režíroval Kubrick. Viscontiho koncepcia výnimočnosti superbanálnych detailov, prepotrebných zbytočností a magickej jednoty filmového času a času skutočného dokáže zmeniť príbeh v lyricko-epické dielo. Kubrickova chladná koncentrovanosť robí z historického príbehu ...historický príbeh. Kubrick sa zrejme nazdával, že svojou genialitou nadpriemerne zvládne akýkoľvek žáner. Nezvládol. Divák so zaujatím sleduje podivuhodný príbeh Barryho Lyndona a zároveň sa kochá. Kochá sa víziou anglického vidieka, ktorý vyzerá presne ako luministické krajiny na obrazoch Johna Constabla, kochá sa naštylizovanou Marisou Berenson, ktorá vyzerá presne ako Sarah Siddonsová na tom báječnom portréte od Gainsborougha. Odkedy ale kultivovaný vizuál automaticky indikuje prítomnosť umeleckého diela? Ak by Kubrick bol využil maniakálnu obsesiu v evokácii klasickej anglickej maľby na vytvorenie nejakej nosnej koncepčnej stratégie, možno by som sa nezmohol ani na krátky komentár. Tak všetky tie šialene drahé zábery na šialene drahé lokácie (Castle Howard, Blenheim Palace, Stourhead Park...) zostávajú len šialene drahými zábermi. Kubrickova režisérska bravúra sa zaskvie len občas (scéna s lady Lyndon podpisujúcou doživotnú rentu), potom náhle pohasne a režisér už "len" rozpráva príbeh. Nuž, prečo nie. Žiadna druhá Odysea to ale v žiadnom prípade nie je. ()
Nemám ráda kostýmní dramata, pokud už to musí být, tak snad jedině z francouzských nebo českých dějin. Jenže Kubrick se vytasil s takovou režií, že jeho práce prostě nemůže nechat žádného filmového fanouška chladným, i kdyby ho tisíckrát britská historie nezajímala. Tak precizně promyšlený každý záběr se hned tak nevidí. Přesto, že s příběhem nejsem příliš kompatibilní, vlastně vypočítavému Barrymu přeju jeho konec. Technicky je film naprosto mimořádný. A mimochodem, kdo mi vysvětlí, jak Kubrick udělal v době bez počítačových triků tu amputovanou nohu, když se její majitel posunuje na posteli a při odchodu ke kočáru je snímán ze všech stran? ()
Po filmařské stránce opět bez výhrad (tak důsledná a soustředěná režie se vidí málokdy), několik geniálních scén (hlavně ve druhé a IMHO lepší půli), cool Ryan O'Neal a dokonale využitá (nádherná) klasická hudba. Bohužel je to trochu moc dlouhý film i na Kubricka, s místy velmi pomalými, až statickými scénami (což byl samozřejmě tvůrčí záměr, nicméně při stopáži přes tři hodiny je ten film občas přeci jen lehce unavující). Nicméně i tak se jedná o další (nestárnoucí) Kubrickovu mistrovskou záležitost, zejména pak z hlediska V-I-Z-U-A-L-I-T-Y. Tolik překrásných, dobovou atmosférou vysloveně nasáklých záběrů, které by se daly okamžitě zarámovat a pověsit na zeď, uvidíte jen v málokterém filmu... 90 % ()
Vizuálně dokonalé dílo mistra Kubricka! Z technického hlediska není snímku co vytknout. Na člověka úplně dýchne atmosféra té doby. Úžasná kompozice obrazů, vynikající kamera ( po zásluze odměněna oscarem ), dokonalý výběr in ( ex) teriérů, parádní dobové kostými, vše doplněno vhodně zvolenou hudbou. Vynikající herecký výkon zde podává Ryan O' Neal jako Radmond Barry. Barry Lyndon je lehce sarkasticky vyprávěný příběh bezvýznamného Ira, kterému se podaří vystoupit na vrchol společenského žebříčku, aby následně zažil tvrdý pád. Snímek ( ač má 184 minut ) nenudí , ba právě naopak a pokud se člověk naladí na pomalé tempo vyprávění příběhu, tak si to bude parádně užívat ( tak jako já) . Největší podíl na výsledku má bezesporu mistr Stanley Kubrick ( toho oscara by si zasloužil ) . Jedná se o nadčasové dílko. p.s. nemůžu nezmínit vynikajícím způsobem odvedenou práci vypravěče, který má na výsledné podobě snímku velkou zásluhu. Kdo viděl, ví o čem mluvím! ()
[9/10] ♫10/10♫ (Hawk, Peregrine) (Eastmancolor /// Produkce: Stanley Kubrick, Bernard Williams /// Scénář: Stanley Kubrick podle románu Williama Makepeace Thackeraye /// Kamera: John Alcott /// Hudba: Leonard Rosenman /// Nepůvodní hudba: The Chieftains, Johann Sebastian Bach, Georg Friedrich Händel, Wolfgang Amadeus Mozart, Giovanni Paisiello, Franz Schubert, Frederick The Great, Antonio Vivaldi /// Oscar: Ken Adam, Roy Walker, Vernon Dixon (výprava), John Alcott (kamera), Ulla-Britt Söderlund, Milena Canonero (kostýmy), Leonard Rosenman (hudba) /// Nominace na Oscara: Stanley Kubrick (nejlepší film), Stanley Kubrick (režie), Stanley Kubrick (scénář)) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
Barry Lyndon je asi najchladnejší Kubrickov film. Jeho genialita pramení práve z tohto chladu. Je to ale dôvod, prečo som si ho neobľúbil rovnako, ako iné geniálne Kubrickove filmy, ktoré som ochotný si pozrieť aj viackrát. Príliš dlhé a príliš odťažité, s nesympatickými postavami, ktorých chovanie je rovnako nesympatické, čiže sa chovajú prirodzene, ako väčšina ľudí. Takže veľké uznanie tvorcovi, ale srdcovka z toho nie je. ()
Podle mě tu nuda opravdu hrozí, protože často v duchu Kubricka přímo prosíte, aby už sakra střihnul na další obraz. Na druhou stranu je každý záběr neuvěřitelně promyšlený a pokud to tomuhle filmu dovolíte, dopřeje vám skvělý zážitek. Háček je v tom "pokud", protže Barry Lyndon rozhodně není nijak divácky vstřícný film (a co od Kubricka je?). ()
Reklama