Réžia:
Jiří LehovecScenár:
Jiří CirklKamera:
Jaromír HolpuchHudba:
Zdeněk LiškaHrajú:
Karel Meister st., Vlastimil Hašek, Karel Vochoč, Kamil Bešťák, Vladimír Čech st., Jana Andresíková, Zdena Bittlová, Nora Houfová, Traute Senze (viac)Obsahy(1)
Známý dokumentarista Jiří Lehovec si výjimečně odskočil i k hranému filmu. V okupačním dramatu Mykoin PH 510 vyprácí o skupince českých vědců, kteří v odlehlé továrničce zkoumají, jak by se co nejsnáze mohl začít vyrábět životně důležitý penicilin - dlouho se však nedařilo přijít na tu jedině správnou plíseň, která slouží jako základ... Poselství je jednoznačné: navzdory nepříznivým podmínkám se tuzemští badatelé dokáží udržet na světové špici. Sympatické je civilistní ladění s věrohodnými portréty jednotlivých protagonistů a absence vedoucí úlohy komunistické strany. Mezi vědce nepronikla. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (27)
Husté. Asi jsem nikdy neviděl film z šedesátých let, který by nepropagoval socialismus. Tady se jedná (teda až na závěrečnou socialistickou vsuvku) o děj z druhé světové války. O tom jak zlaté české ručičky penicilin "vynalezli". V uvozovkách, protože v podstatě jen okopčili už hotový lék, který vymysleli angláni, ale přijít na výrobní proces není jako práce s buzolou. Drama do poslední minuty, zajímavé herecké obsazení, čtyři hvězdičky drahoušku! ()
Dle mého názoru skvělé a ukázkové spojení hraného filmu s dokumentárně-osvětovým snímkem. Musím říct, že i když se čas na filmu docela podepsal a pro rok 1963 je jeho forma trochu přežitá, napětí by se dalo často krájet a civilně podaný závěr i s nutnou vsuvkou ze současnosti z něj ještě více dělají sympatické a neobvyklé dílko. ()
V dobe 2. svetovej vojny, keď boli uzatvorené v Protektoráte vysoké školy, sa továreň Benjamin Fragner v Dolných Měcholupech u Prahy, vďaka pochopenia a podpore majiteľa, stala útočiskom mnohých významných odborníkov. Okrem iných objavov tu sa prvýkrát pripravil v roku 1944 Penicilín pod vtedajším označením BF Mykoin 510. Výskum bol prevádzaný v utajení, aby sa eventuálny objav nedostal k nacistom, ktorí sa v Prahe taktiež usilovali o jeho objavenie. Film by sa mohol posudzovať ako dokumentárna rekonštrukcia skutočnej udalosti. Išlo o neznámu a zabudnutú históriu bez akejkoľvek účasti medzinárodnej výmeny skúsenosti, kedy skupina mladých vedeckých pracovníkov v neuveriteľných skromných podmienkach, dokázala takmer nemožné. Natáčané bolo v reálnych priestoroch továrne. V roku 1949 po vojne bola priemyslová výroba tohto lieku zahájená v novo založenom podniku Penicilín v Rostokách u Prahy. ()
Neodpustím si údiv nad tím, že si distributor v oficiálním textu pochvaluje skutečnost, že mezi vědce nepronikla vedoucí úloha strany, když děj filmu končí v roce 1945? Film točil dokumentarista, je to z něj cítit, teprve v závěru se polodokumentární forma přelije více do té dramatické. Ačkoliv příběh pojednává o objevování objeveného, nechybí mu napětí, dobře se drží odborných faktů a dokáže poutavě divákům přiblížit piplavou, zdlouhavou a vyčerpávající vědeckou práci. ()
Dokumentarista Jiří Lehovec si tímto snímkem odskočil k hranému filmu. Jeho dokumentární ladění je i zde přesto znát. Tím se vytrácí veškerá dramatizace příběhu o vědcích, kteří byli úspěšní i v nelehké době druhé světové války. Vlastně je to takový hraný dokument - ´záměrně archaizující vizuální styl, postavený na statických celcích, snímání objektivy s krátkou ohniskovou vzdáleností a dokumentárně laděném obraze.´ Scénář to však neměl údajně jednoduché. Dle historických informací - ´první verze scénáře vznikla ještě před rokem 1948. Kvůli připomínkám schvalovacích orgánů však musel být scénář několikrát přepracováván, než byl film konečně v roce 1962 připuštěn do výroby.´ Příběh je však na základě skutečných událostí v továrně na léky v Měcholupech u Prahy. ´Během německé okupace vyvinula skupina vědců ve zdejší továrně antibiotikum, které v té době nebylo v Čechách ještě dostupné. Výzkum probíhal v naprostém utajení, aby se případný objev nedostal k nacistům, kteří rovněž usilovali o objevení penicilinu.´ Dokumentární pojetí za použití několika málo archívních záběrů je tedy zcela na místě. Otázka je, co tehdejší cenzura připustila a co ne. Každopádně snímek slouží jako výpověď jedné události doby s absolutní absencí vedoucí úlohy komunistické strany, což je na dobu vzniku asi nejvíce překvapující. ()
Reklama