Réžia:
Sergio LeoneKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
Ennio MorriconeHrajú:
Clint Eastwood, Eli Wallach, Lee Van Cleef, Aldo Giuffrè, Luigi Pistilli, Rada Rassimov, Enzo Petito, Claudio Scarchilli, John Bartha, Livio Lorenzon (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Traja pištoľníci, nepriatelia na život a na smrť a každý z nich pozná len časť tajomstva, bez ktorého nenájdu skrytý zlatý poklad... Dobrý je Blondie /Clint Eastwood/ - pištoľník s veľkým zmyslom pre česť. Zlý je Angel Eye / Anjelské oko - hrá Lee Van Cleef/, sadistický nájomný vrah, ktorý vždy zasiahne svoj cieľ. Škaredý je Tuco /Eli Wallach/, hľadaný mexický bandita, ktorý sa stará len o seba. Ich príbeh sa odohráva na sklonku americkej Občianskej vojny: Nepriatelia Blondie a Tuco narazia na voz, plný mŕtvych mužov - jeden - Bill Carson - je ešte nažive. Carson im povie, že spolu s ďalšími chlapmi zakopal na cintoríne zlatý poklad. Krátko na to však umrie. Tuco sa od neho ešte stihne dozvedieť názov cintorína a Blondie - meno hrobu. Obaja sa teraz potrebujú, keďže každý vie iba časť tajomstva. Angel Eye, ktorý bol Carsonovi v pätách, sa o tom dozvie. Teraz už len potrebuje, aby ho tí dvaja priviedli k skrytému pokladu... Vedia, že musia zostať nažive, ale o poklad sa deliť nechcú... Podľa kritikov je to jeden z najlepších westernov vôbec. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (1 447)
na westerny moc nejsem, ale tohle je prostě masterpiece. 100% ()
Vyvrcholení dolarové trilogie. Nejlepší scéna kromě trojsouboje? Tuco je mučen Krásnoočkem a do toho hraje tklivá hudba Ennia Morriconeho. ()
90% - Narozdíl od Tenkrát na Západě, kde jsem ty necelé 3 hodiny celkem hodně cítil, tady mi poctivé tři utekly jako voda. Hlavním tahounem byl podle mě Clint Eastwood! Naprosto famózní výkon, bavila mě každá chvíle kdy se objevil na plátně, charisma z něj sálalo na míle daleko. Děj filmu byl sice jednoduchý, ale opravdu chytlavý a zábavný. Hodný, zlý a ošklivý je naprosto bezpochyby jeden z nejlepších westernů... ()
Skvělý western, který je zakončením celé trilogie, načež přiznávám, že jsem viděl jen tento nejrozsáhlejší díl. Na druhou stranu mi asi i stačilo, přece jen tři hodiny byly dost (natož tak 6, kolik má dohromady celá trilogie). Film se ze začátku poměrně vleče jako klasický bandita western, ale po určité době se dějová linka začne měnit ve smyčku, načež i prostředí se přelije z pouště do dění občanské války, což pro mě bylo jako polití živou vodou. Všechny tři hlavní postavy (i spousta vedlejších) mají výborně napsaný a zvolený - většinou vůbec ne dobrý - charakter, který podtrhuje Leone naprosto procítěnou režií. O Morriconeho klasicky westernovém a dnes už nezaměnitelném hudebním podbarvení nemá cenu debatovat. Obdivuju také to, že jak jsem zmínil, neviděl jsem předchozí díly, přesto mi to vůbec nevadí. O jejich zhlédnutí zatím neuvažuji, ale aspoň vím, kam sáhnout při případném westernovém absťáku. 90% ()
Western není a nejspíš už nikdy nebude můj šálek filmu, ale obdivuji co tu všichni podepsaní pod tímto filmem dokázali, 90% ()
Výtečný, skvěle natočený, neskonale zábavný western. Na působivosti mu ubírá jen absurdní epizoda s mostem. Taky mě trochu znepokojovalo, že je příběh servírován tak, aby člověk postupně přijal perspektivu těch tří zločinců za svou a dokonce s nimi sympatizoval v jejich honbě za zlatem. Asi je to škarohlídství, ale kladný hrdina mi tu prostě scházel. I ten Eastwoodův "Dobrý" je pořádný sviňák, byť disponuje okouzlujícím úsměvem a schopností zaopatřovat umírající svátostí pálenky a doutníku. [Nechal jsem si to v hlavě uležet... tu pátou hvězdičku prostě nelze nepřidat]. ()
Vtipnější než Tenkrát na Západě, epičtější než Tenkrát na Západě, akčnější než Tenkrát na Západě. Geniální westernový majstrštyk, který nemít v sobě zdržující a z děje vytahující bitvu o most, byl by westernem dokonalým. Hodné herectví Clinta, zle vyhlížející cit pro detail maestra Leoneho a ošklivě průzračný hudební motiv Morriconeho. Završení jedinečné trilogie se skvěle vystavěným scénářem. ()
Najlepší western aký som mal možnosť vidieť. Výborný dobrodružný dej, kde máme možnosť sledovať troch hrdinov, ktorí sa ženú za pokladom. Ani jeden tomu druhému neverí, a to so sebou prináša veľa napínavých situácií. Tento film som si skrátka užil, a to aj napriek tomu, že westernom moc neholdujem. Aby som nezabudol, Morriconeho hudba je nadpozemská, dovoľujem si tvrdiť, že bez nej by snímok nebol tam kde je. Filmu dodala úplne iný, nezabudnuteľný rozmer. K hercom sa nemá význam vyjadrovať, všetci podali dokonalý výkon, nezabudnem hlavne na Lee Van Cleefa, ktorý je pre mňa prototypom westernového hrdinu. ()
....dobry film sa da urobiť aj bez žien.............jedna schliapka je vynimkou ()
Závěr dolarové trilogie je zhruba na stejné výši jako jeho dva předchůdci. Ani lepší, ani horší... jen trochu jiný. Místo nesmlouvavé osudovosti vnáší do pomalu plynoucího filmu humor a lehkou nadsázku, s jakou tři hlavní postavy prochází absurdním prostředím za svým prostým cílem. A místo snadno přehledného, hermeticky uzavřeného mikrosvěta ve westernovém bezčasí rozšířil rozmach vyprávění do takřka epických rozměrů s komplexním historickým rámcem - z prostého a přímočarého příběhu o nesmlouvavém střelci se tak najednou stává epos zachycující takřka celou soudobou realitu. Jenže co Hodný, zlý a ošklivý získal na zábavnosti a zajímavosti z hlediska jeho širokého záběru, to ztratil na sevřené atmosféře a osudovosti celého příběhu, protože... v něm vlastně pořádně o nic nejde. Chybí emotivní motiv, postavy mezi sebou nemají žádné pnutí, neb od počátku nejde o nic víc než o náhodnou šanci získat hromádku ukrytého zlata - a tak hodný není ani tak hodný jako spíš vychytralý (i když co na tom, Eastwood se svým charisma pořád dokáže zabíjet i pohledem), ošklivý je hlavně jeho bezpáteřní a směšný sidekick, a zlý ty dva víceméně ani nezajímá. Leoneho opus magnum mělo teprve přijít... o dva roky později. 8/10 ()
Hodně dobrý western, ale neskutečně roztahaný. Dlouhé záběry na krajinu mi nevadí v dokumentu, ale v dobrodružném filmu? Ještě štěstí, že byly podmalovány Morriconeho hudbou. Jinak se filmu nedá vlastně nic vytknout, ale ta délka je vražedná. Závěrečná scéna na hřbitově stojí za jednu samostatnou hvězdičku. ()
Dokonalé westernové dobrodružství. Hodný, zlý a ošklivý byl zřejmě první z vlny italských westernů, které jsem mohl vidět, a proto se mi možná tak zalíbil. Ale nepochybuji o tom, že by se stal jedním z mých nejoblíbenějších snímků i dnes, je to podle mě taková žánrová špička. Jak jinak, když spojíte jména Sergio Leone, Ennio Morricone, Clint Eastwood, Lee Van Cleef a Eli Wallach, nemůže vzniknout nic jiného než naprostý skvost. Už od prvních vteřin filmu, kdy zazní nesmrtelná Morriconeho hudba, se člověk naladí na tu atmosféru divokého západu a po představení hlavní trojice postav je všem jasné, že tohle bude pořádná pecka. Clint Eastwood je cool. Nic jiného se od něj prakticky nečeká. Umí si poradit s každým padouchem po svém a nezůstane pak kámen na kameni. Scéna na hřbitově je opravdu velkolepá! Sergio Leone vtiskl tomuhle snímku svou osobitost a je to vidět. K Hodnému, zlému a ošklivému se moc rád vracím a pokaždé je to stejně skvělá podívaná jako poprvé. Můžu se na to dívat klidně znova a znova. Je to můj nejoblíbenější western a jeden z nejoblíbenějších filmů všeobecně. ()
Tenkrát na Západě. Nelze nesrovnávat. V obou filmech nalézám podobná schémata a motivy: Především samotná trojice Hodný, Zlý a Ošklivý. Ten Ošklivý v TnZ není sice až tak ošklivý a na rozdíl od Tuca je postavou sympatickou až kladnou, ale stejně jako Tuco je hledaným desperádem, pak nějak spolčen s Hodným, s nímž se seznamuje v souvislosti se svým zatčením, útěkem, pouty. V obou filmech je Ošklivý Hodným pro finanční odměnu přiveden šerifovi. Ošklivý si rád popovídá, kdežto Hodný ani Zlý toho mnoho nenamluví. Hodného známe pouze pod přezdívkou, kterou mu na základě jisté charakteristické zvláštnosti uděluje Ošklivý. Hodný má pořád něco v ústech: Harmonika harmoniku, Blonďák cigáro. Zlý původně pracuje pro někoho jiného a zbaví se ho. Buď se jmenuje Angel Eye nebo je charakteristický svýma pronikavýma modrýma očima. Všechny tři spojuje jistý zájem; v TnZ nejsou zájmy sice zcela totožné, ale i tam se soustřeďují kolem místa se skrytým bohatstvím. Nejmarkantnějším rozdílem je ústřední ženská postava, která v GBaU chybí. Čtenářky prominou, ale v jistém smyslu ji lze chápat jako blížence zlata, v obou případech jde o atraktivní dědictví po mrtvém muži (a stejně jako ono zlato jím byla „uložena“ na místě, v němž příběh vrcholí). Mrtvý muž má v obou filmech za partnerku prostitutku. Oba filmy začínají scénou, v níž jistí mužové chtějí dostat jednu z postav (v TnZ Hodného, v GBaU Ošklivého) a ta je všechny odpráskne. V obou filmech po ní následuje scéna, v níž Zlý přichází, právě když se chystá jídlo, k (zatím ještě ne)mrtvému muži, který drží klíč k bohatství, a zabíjí ho i s rodinou (v GBaU jen s jedním členem rodiny; zde také nejde o toho pravého mrtvého muže, tato persona je zdvojena; tento první jen k onomu pravému poskytuje klíč). A do třetice následuje scéna seznámení Hodného s Ošklivým. V obou filmech je výrazná scéna koupele ve vaně, po níž následuje společná střílečka (byť v odlišné kombinaci), v obou případech je Hodný tím, kdo „nevhod“ vchází do koupelny. V závěru obou filmů vidíme muže v oprátce čekajícího, až jeho podpěra padne. V obou filmech je velmi důrazně traktován (a problematizován) jistý významný motiv z dějin USA: tam průmyslová kolonizace Západu (železný oř), tu válka Severu proti Jihu. Pomíjím shody, které jsou pro westerny nebo aspoň pro Leoneho westerny charakteristické obecně. Pokud jde o GBaU, tak Hodný není zas až tak hodný a Ošklivý je větší zmrd než Zlý. Ostatně Ugly neznamná jen „ošklivý“. The Bad je čistě zlý, the Ugly je šmejd. Budeme-li brát Blonďáka a Anděločka jako dokonalé protiklady, pak Tucův dokonalý protiklad nalézáme v jeho bratru Pablovi. Čistým správňákem není žádný z těch čtyř a nějakou tu ne-li morální, tedy alespoň kvazimorální převahu nad alespoň jedním z čtveřice má alespoň v jednom ohledu každý. Svým způsobem. Srovnám-li dojem z kvality či prostě požitek z filmu, TnZ jednoznačně vítězí. Všechno je tak sevřeně propojeno, každá scéna má svou působivost a žádná vteřina není navíc. V GBaU je toho navíc až moc. Rozvláčnost, přebytečnost celých scén (téměř celá sekvence od chvíle, co Blonďák opustí Tuca až do chvíle, kdy ho tento podruhé dostihne) vedla chvílemi až k nudě. Osvěžením bylo na půl rozdělené předání tajemství ukrytého zlata a co z toho plyne. A pak zase jen únavné pálící slunce. Leoneho rukopis, tak působivý v TnZ, nabízí sice pěkný zážitek i zde, ale je značně rozmělněn. Namnoze to zachraňovala muzika a osobní kouzlo všech tří postav, ačkoli samotný Eastwood se mi víc líbil v Pro hrst dolarů, třebaže jako celek je to slabší film. (Ovšem i zde je to, se svým univerzálním „jo“, borec největší.) Traktování občanské války mi neposkytovalo „reflexi dějin“, jen mě jako kulisa osobního pohádkového příběhu rušilo a působilo přebytečně, právě jako jeden z rozřeďujících faktorů. Celé dvě hodiny jsem to viděl na tři hvězdičky. Vtipné je, že dojem z GBaU se začal po těch dvou hodinách (kdy je standardní film už skončen i s reklamami!) zlepšovat a zlepšoval se stále víc. Občanská válka už nebyla zbytečnou kulisou, začalo se ukazovat, o čem tento film vlastně je. Je přece o zlatě na válečném hřbitově. Cesta k tomu zlatu vede přes nesmyslné hrůzy zákopů. Teprve díky bitvě o most máme možnost vidět, v čem je Hodný vlastně hodný (kromě toho, že je to sympaťouš). Na jednom břehu počastuje umírajícího seveřanského kapitána kořalkou, vyhodí s Tucem most (spojovník životů rozdělovníkem smrti) do povětří, načež na druhém břehu poskytne umírajícímu jižanskému vojáčkovi svůj kabát a dá mu zakouřit. Zbytečné, řeklo by se. Cigáro si od mrtvého bere zpět, kabát nikoli. (Na hřbitově se pak objeví ve zde nalezeném ponču – co tím chtěl básník říci? Očekávám vysvětlení od sombrérofila Segrestora!). Vidíme, že jakási moudrost lhostejnosti vůči válce a válčícím stranám je společná všem třem titulním postavám, ovšemže každá k tomu přistupuje sobě vlastním způsobem. Zkrátka: zvedl jsem to na čtyři hvězdičky. No ale když Tuco poté, co se dokutálí na hřbitov, začne běhat tanec Extasy of Gold, ústa kritikova oněměla. Náhle není co říci. Čili u mne proběhl podobný vývoj jako u Subjektiva. Pátá hvězdička ozářila celý předlouhý film. Fascinace. Když už to vypadá, že nás pan režisér nabažil a Extasy of Gold bude pomalu končit, rozjíždí se znovu. A znovu. Rychleji. Nekončící extáze. Zlato v zahradě smrti. Jedna z nejmocnějších scén, jaké jsem kdy ve filmu vnímal. Finále jsem si pak už užil, jak se patří. Ta fyzikální dokonalost, s jakou se utvoří a udržuje trojvazebný kruh! Ten Tuco na oprátce hledící na své zlato! Atd. Každá následující rošáda těch závěrečných šachů vyvrací „pravdivost“ té předešlé, přitom je každá sama v sobě dokonalá. Rytmické bubnování, když Blonďák opouští Tuca a ticho, jakmile se ztratí z dohledu. A zase bubnování, když se v dálce objeví. Poprvé zlověstné, po druhé nadějné, přitom pokaždé je to tentýž zvuk. Tím posledním, co Anděločko v životě řekne, je nejprve „Proč?“ a potom „Jak?“. Po pár týdnech jsem si film pustil znovu, abych ho od začátku sledoval jako pětihvězdičkový a stálo to za to. Najednou není nic přebytečného, ani ta dvojitost Tucova pokusu o popravu Blonďáka: musel mu přece provést obojí: napřed oprátku a potom cestu pouští. Mnohem lépe vidím promyšlené detaily i celek. Zdánlivě nešikovný střih, když se bombardovaný Tuco, odjíždějící od břehu, dokutálí k cíli, se nyní jeví jako dokonalý přechod. Atd. atp. Příběh koltů na pozadí historie kanónů. Konečný verdikt: Tenkrát na Západě je vymakanější. Ale Hodný, zlý a ošklivý má Extasy of Gold. Ještě kvíz pro fanoušky: V jedné scéně se objeví tři Indiáni, řekl bych v příznačné roli. Kde? () (menej) (viac)
Teprve tenhle snímek mě definitivně přivedl na cestu filmu. Mistrovská režie Sergia Leoneho, vynikající a skvěle padnoucí hudba Ennia Morriconeho, excelentní výkon všech tří hlavních představitelů. Tenhle film je bomba po všech stránkách a definitivně usadil Clinta Eastwooda mezi Hollywoodskou smetánku. Pro mně jednička mezi westerny a celkově i jeden z mých nejoblíbenějších filmů. ()
Je skoro až neuvěřitelné, co za majstrštyk jsou schopni geniální režisér se specifickým a vybroušeným stylem a neméně zdatný hudební skladatel vydolovat z v podstatě banální historky o honbě za pokladem během americké občanské války... Zejména pak posledních dvacet minut je čiré potěšení (postavené především na mistrovské gradaci scén prostřednictvím dokonalé kompozice kamery, střihu a hudby) pro oko a ucho snad každého filmového fanouška. Leone zkrátka byl, je a bude nejlepší westernový režisér. Pro mě tedy určitě. ;-) 100 % ()
Na mě osobně tentokráte přespříliš ROZVLÁČNÝ Leone, nicméně potom přišlo závěrečných 25 minut a přestřelka na hřbitově a snímek to v mých očích opět " vystřelilo " do nezapomenutelné roviny. Tohle je přesně to, co dělá Leoneo filmy tak VELKÝMI. Ústřední herecké trio EXCELENTNÍ, totéž platí o kameře Tonino Delli Colli, Leoneho režii a vzpomínat Morriconeho hudební doprovod je myslím " zbytečným nošením dříví do lesa ". Nezapomenutelný zážitek. Přesto jak říkám, na mě tentokráte příliš utahané. Takovýto pocit jsem ( i přes značnou stopáž ) u mistrových T na Z a T v A rozhodně neměl. Zkrátit ( prostříhat ) o 35min a neměl bych již nejmenších námitek..... Neříká se mi to lehce :o), ale co schází těmto snímkům (Leoneo trilogie) oproti Once upon a time in the west (resp. America) je absence ŽENY v hlavní roli. Scény Claudie Cardinale s Jasonem Robardsem patří vůbec k těm NEJ z celého T na Z a když Claudia Cardinale nese sedřeným dělníkům džbán s vodou, (řekněme si chlapi upřímně) je radost na to pohledět. Pravdou však zůstává, těžko by se zrovna do tohoto typu snímku zakomponovávala silná ženská role. Že by The Good, the Bad, the Ugly and the Pretty. To nezní zrovna moc dvakrát lákavě. Maybe BITCH? Do samotné smrti už mě nikdo nepřesvědčí, že právě tyto nabyté zkušenosti Leone zůročil právě a pouze v T na Z a T v A a to včetně samotné spolupráce s mistrem Enniem Morriconem, která každým dalším snímkem rostla. Hodně napověděla právě již zde, ale vrcholu dosáhla až v již několikrát zmiňovaných snímcích. p.s. a nezapomeňte..... jsou dva druhy ostruh. Ty co přichází dveřma a ty co přiletí oknem. p.p.s. a aby bylo jasno. Když střílíš....střílej a nemluv...... 89,9% ()
Třetí část trilgie o „bezejmenném muži“ definitivně potvrdila Leoneho pověst filmové legendy. [9/10] (Arturo González, PEA) (Technicolor /// Produkce: Alberto Grimaldi /// Scénář: Luciano Vincenzoni, Sergio Leone, Agenore Incrocci, Furio Scarpelli /// Kamera: Tonino Delli Colli /// Hudba: Ennio Morricone) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
Asi za to môžu očakávania, ale tento klasický špageti western nepovažujem ani potom, čo som ho videl dvakrát, za najlepší western všetkých čias. Na to potrebujem trochu silnejšiu zápletku a asi mi mierne vadí aj zasadenie do prostredia americkej občianskej vojny. Vlastne nie je čo vyčítať, takže k plnému hodnoteniu sa neuchyľujem iba preto, že je zopár westernov, ktoré ma chytili emocionálne o niečo viac. Ale casting je prvotriedny. Tento film bol určite veľkou inšpiráciou pre Tarantina. ()
Důkaz, že přehnané očekávání kazí následný požitek z filmu. Je to bezesporu velmi kvalitní western s mnoha výbornými scénami, hereckými výkony a Morriconeho tradičně skvělou hudbou, ale bohužel většina scén týkající se armády mě rušila a kazila tak požitek z filmu. Protiválečný postoj Leone prezentoval mnohem lépe v Kapsách plných dynamitu a tak bohužel nakonec s těžkým srdcem dávám pouhé tři *. ()
No, čekala jsem to mnohem, mnohem horší! Řekněme, že jsem od toho nečekala nic. Je to western, který nemám v oblibě a je to také příšerné dlouhé, což je téměř vždy spíše na škodu. Ale tohle mě opravdu překvapilo, skoro se zde nemluví, což je velké plus, jelikož to nutí diváka opravdu sledovat a ne jen tak čumět na obrazovku. Děj je opravdu zpracován do posledního detailu, takže o nudu je velká nouze. Jediné co bych vytkla je stále se opakující znělka a dlouhá metráž, jinak parádní kovbojka. ()
Reklama