Réžia:
Spike LeeKamera:
Chayse IrvinHudba:
Terence BlanchardHrajú:
John David Washington, Adam Driver, Topher Grace, Laura Harrier, Jasper Pääkkönen, Michael Buscemi, Ryan Eggold, Paul Walter Hauser, Corey Hawkins (viac)VOD (4)
Obsahy(1)
Na začiatku sedemdesiatych rokov minulého storočia sa Spojené štáty ocitli v záplave demonštrácií za ľudské práva. V rovnakej dobe sa jeden mladý černoch s gigantickým afrom (John David Washington) rozhodol rozšíriť rady coloradskej polície. Ron Stallworth bol prvým Afroameričan v tomto zbore. Jeho prijatie malo umlčať čím viac naštvanejšiu černošskú komunitu. Aby zmien nebolo prive, prevelili Rona do archívu (= oddelenie evidencie dôkazov), kde mal čo najmenej prekážať. Avšak Ronove ambície boli o trošku väčšie. Neustálym tlakom na nadriadených sa mu najskôr podarilo vyzliecť sa z uniformy a v civile sa infiltrovať na politické mítingy „čiernych bratov“. Pretože sa mu nechcelo donášať na svojich blížnych, zdvihol telefón, vytočil číslo Davida Dukea (Topher Grace), miestneho predáka Ku-klux-klanu, a omotal si ho okolo prsta. Presvedčivým spôsobom sa prezentoval ako fanatický vyznávač bielej rasy a David Duke mu na to skočil, a po pár telefonátoch ho vtiahol do štruktúr klanu. Keď bolo treba nasadiť do akcie zapáleného rasistu Rona Stallwortha aj fyzicky, ujal sa tejto role Ronov kolega Flip Zimmerman (Adam Driver), ktorý s nadšením dochádzal na tajné aj verejné stretnutia členov klanu s cieľom získať čo najviac informácií a prekaziť plánované násilné operácie. Znie to neuveriteľne, znie to komicky, skutočne sa to však stalo. (Cinemart SK)
(viac)Videá (7)
Recenzie (490)
Spike Lee nejednou příjemně překvapil. Rozhodně ale nepatří mezi režiséry, na jejichž kousky bych netrpělivě čekal. Zápletka je poměrně prostá – čerstvá posila coloradské policie Ron má překvapivou barvu pleti. První černoch v historii sboru chtěl být mužem v uniformě odjakživa. Nejprve zevluje v kartotéce, nakonec se ale stane členem buňky Ku-klux-klanu. Jenže s jeho afrem by to šlo obtížně, takže Ronem je ve skutečnosti a na telefonu, Ronem mezi rasistickými fanatiky se stává jeho kolega, který je navíc jen tak mimochodem Židem. Organizace mezitím nabírá na síle a plánuje násilný útok. Uvědomělý filmař Spike Lee se opírá o reálné události a dává jasně najevo, že se mu dnešní poměry za oceánem nelíbí. Ocitáme se sice v 70. letech, ovšem události jsou platné i pro současnost, z čehož může mrazit. Ovšem z toho, že je nálada mezi lidmi podobná, prostě nemrazí. Možná je to jeho typickým odlehčeným stylem vyprávění, možná tím, že jsem měl v několika momentech problém tu či onu scénu akceptovat. Mnohé navíc měly být o dost kratší. Používá sice několik fíglů a předkládá i pár milých nápadů, celkově ale nejsem přesvědčený, že by tohle měl být nějaký „černý“ kůň blížících se filmových předávacích ceremoniálů. Není ani nijak zvlášť vtipný, humor vychází hlavně z absurdity rasistických projevů. Herci jsou fajn, ale z Adama Drivera dlouhodobě rozhodně neucvrkávám, prakticky neznámý John David Washington má zase značné charisma, ale že by měl držet v ruce hereckého Oscara, tak to tedy vůbec. Lee měl možná leccos detailně promyšlené a před dobovou atmosférou smekám, mě si nicméně celkově tentokrát úplně nezískal. ()
Spike Lee přesně ví, jak divákovi podat příběh tak, aby ho zaujal (a zároveň si o daném tématu zjistil mnohem více). To poslední platí hlavně v případě, že o situaci v zahraničí nejste nikterak informováni, a strejdu Trumpa považujete za spasitele světa. Ústřední příběh, který stojí na Johnu Davidu Washingtonovi a Adamu Driverovi má totiž koule. I přes pomalejší začátek, který stojí spíše na zajímavě podaném dramatu navíc servíruje jednu libovou černo-humornou scénu za druhou (díky tomu zaujme širší masy). Mezi nejlepší scény filmu tak nepochybně patří Ronovo telefonování do klanu, či Davidu Dukeovi, pořízení klubové kartičky, nebo Flipovi návštěvy v ústředí. BlacKkKlansman tak věrohodně podává působivou kritiku lidské osobnosti plné předsudků a nenávisti. Když navíc na začátek a konec doplní i nějaké ty reálné záběry (se kterými se nijak nemazlí, ale předhodí je před vás náhle a surově), většina diváků mu to bez problémů "sežere". Proto jdu na jasných pět hvězd... ()
Za mě teda dost unylá podívaná. Přišlo mi to příliš jednoduché a jelikož postavy z Ku Klux Klanu byly vylíčeny, jako karikatury, tak to nebylo ani napínavé. Prostě jste věděli, že jim nic nemůže vyjít a působily jen komicky. Tím více se do toho nehodily agitační části s Harry Belafontem, nebo jakási anti Trump koláž na konci. Film s poselstvím by neměl působit trapně, nebo příliš chtěně. Spike to dříve uměl, ale tohle silně neukočíroval. Průměr. ()
BlacKkKlansman mal byť len pohodovou jazdou, ktorú si síce na jedenkrát užijem, ale nijak vo mne nezarezonuje. Opak sa stal ale pravdou. Leeho snímka ma držala od začiatku až do konca a okrem humornej kriminálky ma čakal svieži ľudský príbeh s mimoriadne sympatickou dvojicou detektívou. Výpovedná hodnota navyše stála za to a režisér nemusel dokonca ani na záver filmu pridávať zábery z Charlottesville, aby azda každému rozumného divákovi došlo, že ľudia sú debilmi aj naďalej. P.S. Michael Buscemi je od svojho brata Steva na nerozpoznanie. ()
Je to pecka. Nechapem preco si Black Power vybralo za svoju vlajkovu lod priemernu komiksovku, ked im Spike Lee na podobny ucel vytvoril tento paradny joint. Silne v remesle, pribehu aj hereckych vykonoch (Drivera caka obrovska buducnost). Ako je u rejzu zvykom nepozna obcas mieru (vazne banda debilov na stretnutiach pozera trojhodinovy nemy film?), ale v tejto dobe, stylizacii a v kontexte poslednej sceny to tentoraz az tak nevadi. Vynikajuca vec aj ked mam pocit, ze som ako biely heterosexualny muz najvacsi zmrd na svete. Proste klasicky vysledok filmarsky nadaneho ras....aktivistu. 9/10 ()
Galéria (54)
Zaujímavosti (26)
- Podľa strihača Barryho Alexandra Browna neexistovali pre film žiadne zmazané scény, čo je vo filmovom priemysle rarita. (zajo91)
- Patrice (Laura Harrier) je smyšlená postava. (tom.nosek)
Reklama