Réžia:
Ernst LubitschKamera:
Theodor SparkuhlHrajú:
Pola Negri, Emil Jannings, Eduard von Winterstein, Reinhold Schünzel, Bernhard Goetzke, Karl Platen, Magnus Stifter, Paul Wegener, Harry Liedtke (viac)Obsahy(1)
Kostýmový historický film inšpirovaný životom milenky francúzskeho kráľa Ľudovíta XV. je režisérovým pohľadom na dejiny z perspektívy kľúčovej dierky. Francúzska revolúcia je tu prezentovaná ako dôsledok osobných vzťahov, žiarlivosti a intríg, ktoré v tom čase ovládli kráľovský dvor. Film sa od počiatku tešil obrovskému záujmu súdobého publika, k čomu do značnej miery prispel skvelý herecký výkon, ktorý v ňom podala práve Pola Negri. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (8)
Klasický příběh královské metresy DuBarry v režii Lubiče za vydatné pomoci jeho stáleho ensemblu. Titulní hrdinkou je Pola Negri, Ludvíkem XV. je Emil Jannings, Armandem De Foix Harry Liedtke. Osobně nemám pocit, že by právě Pola Negri a její kreace byla tou zásadní devízou, proč tento film obdivovat, spíše se lze více soustředit na epochální rozpohybování obrazů francouzského dvora v rozpuku a kontrastující revoluční vřavy. Madame DuBarry je rozmáchlý velkofilm, historická freska, která předznamenala celý subžánr filmů pasoucích po finále s madame gilotinou v popředí. Zde je pouze navíc dokonalá symbióza s kukátkovou metaforou a indiskrétními situacemi. ()
Ako sa dá z limonády urobiť šampanské ukazuje Lubitsch na banálnom príbehu radodajnej kráľovej milenky. Nie je ani tak dôležité čo sa odohráva, ale AKO je to spracované. No a tu sa režisér vyznamenal. Popri veľkorysom kostýmovom riešení sú to najmä herecké výkony a komparz v masových scénach. Variácie výrazov a giest prehrávajúcich hercov nahradili do značnej miery chýbajúce hovorené slovo a prispeli k minimalizácii medzitiuliek. Davové scény ma však chytili asi najviac. Scéna operného bálu vyzerá skôr ako anarchistické dovádzanie zhýralých akrobatických ožralcov (kdeže dnešné plesy v opere!), davová rebélia zas pripomína z reťaze odtrhnuté akcie Ya Basty! a podobných radikálnych antiglobalizátorov, no a korunku tomu dodáva záverečná póza katov - mix svalnatého tela antických hrdinov a neučesaných vlasatých hláv jurodivých dvojičiek pod dominantným vraždiacim nástrojom - gilotínou, pričom v tvárach sa zračí oduševnelý výraz zarputilých sekačov hláv. ()
Tento historický spektákl na evropském trhu nastartoval tzv. výpravné filmy. Němci měli nesrovnatelně nižší náklady na jejich velmi drahou výrobu vlivem hyperinflace, levné hladové pracovní síly, zákazu zahraničních filmů (do r.1923), rozvoji kin apod. Bylo nesrovnatelné, za kolik bylo možno vyrábět výpravné filmy v Německu a jinde. Režisér Lubitsch (byl zároveň komik a herec) byl zdatný nejen výpravností, ale i řemeslně. Později se ve 20. letech dokázal v Hollywoodu přizpůsobit tamnímu stylu. Ale německá kinematografie byla ve dvacátých letech jedna z nejlepších na světě. ()
Spíše než rencenzovat film jako takový, je vhodnější pohlédnout na něj jako na film přes 100 let starý, a zamyslet se nad tím, kam se do dneška jako takový posunul. Myslím, že vcelku nikam, že pořád osciluje kolem jakési nominuální hodnoty (podíl na základním kapitálu společnosti, který připadá na jednotlivou akcii), kterou se dosud nepodařilo zodpovědně vyčíslit. A co se za tu dobu stalo s mravy? Asi totéž. ()
Zhruba do půlky jsem se nahlas smál; pak se historická veselohra změnila v historické melodrama, už ne tak zábavné. Ke kladům díla jistě patří pečlivá výprava a kostýmy, mizanscéna hemžící se občas desítkami - nebo i stovkami? - statistů, Jannings... I Pole Negri jsem její svůdkyni a zároveň oběť věřil, jen se mi nezdálo, že by s takovým nalíčením mohla padnout do oka všem mužům, kterým se připlete do cesty.. ()
Galéria (17)
Zaujímavosti (5)
- V USA bola snímka premietaná pod názvom Passion a medzi divákmi bola nezvyčajne populárna. Ako prvému nemeckému režisérovi mu značne pomohla dostať sa do Hollywoodu v roku 1923. (Biopler)
- Vo Francúzsku film premiérovali o dosť neskôr oproti okolitým štátom, dôvodom boli rôzne podozrenia z protifrancúzskej propagandy. (Biopler)
- Filmová projekcia tohto diela bola prvou vo veľkolepom kine UFA-Palast v Berlíne v septembri 1919. (Biopler)
Reklama