Réžia:
Sidney LumetKamera:
Gerald HirschfeldHrajú:
Dan O'Herlihy, Walter Matthau, Henry Fonda, Larry Hagman, Frank Overton, Edward Binns, William Hansen, Russell Hardie, Russell Collins, Sorrell Booke (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Henry Fonda se jako americký prezident snaží zabránit zničení světa. Kniha dvojice politických vědců Eugena Burdicka a Harveye Wheelera Fail-Safe (Selhání vyloučeno) byla poprvé vydána v říjnu 1962, tedy přesně v době vrcholící kubánské krize. Toto bezděčně přesné načasování učinilo z fiktivního příběhu o hrozícím jaderném konfliktu mezi světovými velmocemi populární bestseller. Práva na jeho zfilmování koupil nezávislý producent Max Youngstein, který pověřil napsáním scénáře Waltera Bernsteina (jednu z četných obětí hollywoodských černých listin) a režií Sidneye Lumeta, zkušeného televizního tvůrce, který už si stačil udělat jméno i ve filmu (Dvanáct rozhněvaných mužů, Sestup Orfeův, Pohled s mostu). Snímek byl natočen během 32 dnů v newyorských Foxových studiích a musel se obejít bez spolupráce amerického Ministerstva obrany, které dokonce odmítlo poskytnout záběry letících bombardovacích letadel (proto se ve filmu objevují jiné stroje, než o jakých se mluví). Souběžně vznikal v Anglii Kubrickův snímek Dr. Divnoláska, který sice vycházel z jiné předlohy (kniha Red Alert z roku 1958), ale v podstatě se zabýval stejnou tematikou, i když v poloze velmi černé komedie. Kubrick zažaloval tvůrce filmu Selhání vyloučeno z plagiátorství a následné mimosoudní vyrovnání mělo mimo jiné za následek to, že distribuční práva obou filmů se ocitla v rukou hollywoodského studia Columbia. Na Kubrickův nátlak dostal přednost Dr. Divnoláska, který se po své premiéře v lednu 1964 stal diváckým i kritickým hitem a dodnes patří mezi nejlepší díla filmové historie. Selhání vyloučeno bylo Columbií uvedeno do amerických kin až v říjnu 1964 a ve stínu Kubrickovy klasiky divácky zcela propadlo a neobjevilo se ani v oscarových nominacích. Jeho nepopiratelné kvality byly znovuobjeveny až s časovým odstupem.
Lumetovi se podařilo vytvořit nesmírně působivý snímek (který se zcela obešel bez hudby!) o jaderné krizi, ústící do nevyhnutelně tragického konce, velice střídmými, polodokumentárními prostředky. Do popředí vystupují přesvědčivé herecké výkony, zejména Henryho Fondy (americký prezident), Dana O’Herlihyho (generál Black), Waltera Matthaua (chladně kalkulující politický analytik Groeteschele) a Larryho Hagmana (překladatel Buck) a mnoha dalších. Malou roličkou ve filmu debutoval později známý komik Dom DeLuise. V dubnu 2000 byla na základě Bernsteinova scénáře odvysílána nová živá (!!) černobílá inscenace (na naší kabelové televizi uvedená pod názvem Neodvolatelná mise), kterou produkoval George Clooney a režíroval Stephen Frears.
(Česká televize)
Recenzie (104)
Ano. Lidstvo už tehdá v pasedátých a šedesátých letech mělo na sebe vyrobeno tolik bomb, že by svět zničily několikrát... Dnes ani netušíme co mají nejvyspělejší armády světa ve svých utajovaných skladech za zbraně... Tehdy byla největší hrozbou radioaktivní atomová puma. Děsila nejen destrukční síla, ale i následky radiace.... Film celkem logicky poukazuje na fakt, že lidstvo už zašlo ve zbrojení příliš daleko... Americký prezident i jeho kolega ruský premiér to řekli velmi dobře.. Nakladli jsme mezi sebe příliš mnoho překážek, ale je ještě čas je odstranit... Jenže lze si důvěřovat? Může jedna vojenská velmoc spoléhat na čestné slovo té druhé? U Ruska to i dnes platí. Lze Rusku věřit? Podívejme se na současnou situaci na Ukrajině a de facto ruské zabrání Krymu. Můžeme tedy vyděšeně sledovat, jak se k Mosvě řítí bombardér Vindicator (ve skutečnosti to byl Convair B-58 Hustler) s dvěma atomovkami na palubě a odhodlanou nyní již neřízenou osádkou a říkat si, zda k tomu někdy nedojde... Jenže úplné odzbrojení je nesmysl a naše závislost na počítačích je již značná a neumíme se bez nich obejít. Nezbývá tedy věřit, že každý program, půjde v případě potřeby vypnout a spuštěné procesy půjde zastavit. Jinak je s námi ámen. V šedesátých létech v době vrcholící Studené války musel tento film vzbudit jistě mnoho emocí! Nejsem na chlapy, ale H. fondu zbožňuju. Tady asi zahrál nejlepšího filmového prezidenta všech dob a to nejen pro rozhodnutí jaké učinil aby odvrátil konec světa. * * * * ()
Formálně cílevědomá konverzační deptárna, která postupně utahuje šrouby a případné zažehnutí jaderného konfliktu ukazuje bez sentimentálních servítek, nadbytečných linií či manipulativní doprovodné hudby. Skvělí herci v čele s prezidentem Fondou a chladným prognostikem Matthauem zdobí motivačně silný a nepředvídatelný scénář katastrofy, jehož jedinými slabinami jsou slabší seznámení s klíčovými aktéry a pochybné závěrečné řešení prezidenta USA, jenž se jinak v průběhu filmu profiluje jako dokonalý a pronikavě inteligentní stratég. Lumet ale točí s železnou rukou a mezi třemi místnostmi, v nichž se řeší osud lidstva, prostřihává s přesně vyváženou a místy okázale kulminující dynamikou, čímž dokáže přikovat diváka do sedačky, přestože celkovou kulisou a formálním uchopením jde o snímek chudší, než jakým dodnes je tematicky podobný Kubrickův Dr. Divnoláska. 85% ()
V době rozděleného světa to musela být bomba, dnes už to tolik na zadek neposazuje. I tak bych možná v hodnocení přidal (zvláště za herce), kdyby to přece jen nebylo všechno tak romanticky čestné. ()
Film je varovným apelem pro společnost v době Studené války. Téma jaderného konfliktu mezi USA a SSSR bylo tenkrát velmi žhavé, podpořené Karibskou, Berlínskou a celou řadou dalších krizí. Snad právě existence termonukleárních zbraní s rizikem vyhlazení celé lidské civilizace zabránilo 3. světové válce. Děj odehrávající se v interiérech působí klaustrofobicky. Jediné dění krom dialogů herců zajišťují blikající světýlka obrazovek Pentagonu. Světýlek, která rozhodují o životě a smrti milionů. Nemohu se ubránit pocitu, že ani kvalitní herci a dialogy nemůžou zdaleka zprostředkovat strach, chaos a beznaděj událostí zde líčených. Ve své podstatě absurdní chování některých postav, ať už válečných štváčů nebo umírněných až za hrob, působí přehnaně. Ale své poselství a symbolický význam plní. Za morální přínos ve své době film zasloužil absolutorium. Z dnešního hlediska jeho hlavní motiv a atmosféra vyprchaly. Tím ztrácí na síle. Ale jako odkaz doby své důležité místo v historii kinematografie bezesporu má. 66% ()
Výborný film, ktorý varuje pred možnosťou globálneho jadrového konfliktu, so slušným psychologickým stvárnením väčšiny zúčastnených a to i s reálnym odhadom, ako by sa tieto jednotlivé ľudské povahy v danej situácii mohli zachovať. Inak ochraňuj nás všetci svätí pred takými ako bola postava Waltera Matthau, toľko hlúpych nezmyslov čo za tak krátku chvíľu vypotil už len tak v nejakom inom filme nezažijete. Svojim spôsobom by sa tiež hádam dalo povedať, že snímok je do určitej miery vizionársky, pričom nevaruje iba pred hrôzami takejto vojny ale aj na prílišné spoliehanie sa človeka na prístrojovú techniku, čo sa dá považovať aj za akúsi kritiku bezbrehej industrializácie. Záver ma milo prekvapil, žiadne čačky-hračky, skončilo to jediným možným spôsobom. 80/100 Videné v rámci - 5x5 tour : Po stopách režisérov. ()
Neodvolatelnou misi a Selhání vyloučeno jsem viděla v obráceném pořadí, než byly natočeny. Lumetovo pojetí do značné míry vychází z jeho ztvárnění Dvanácti rozhněvaných mužů. Původní Bernsteinův scénář se více snaží představit realitu všedního dne, do kterého zasáhne mimořádná událost. Neodvolatelná mise hodí diváka rovnou do víru dění. Ve Frearsově pojetí se sešla skupina vzácně vyrovnaných hereckých výkonů. U Lumeta ční Matthau, jehož profesor je arogantní, nabubřelý válečný štváč, jenž je nepochybně přesvědčen, že i větry, jež vypouští, jsou mimořádně důležité. Fondovo herectví nepatří zrovna k těm, které bych obdivovala, ale zde opět předvádí, že Lumet z něj uměl dostat maximum. Lumet a Frears jdou rozdílnými cestami, ale působí na mě stejnou silou. Ani v jednom filmu nevyteče ani kapka krve, přesto jsou oba velice drastické. ()
Sidney Lumet nesklame nikdy. Do krajnosti dohnaná paranoja zo vzniku tretej svetovej vojny je tu zobrazená maximálne uveriteľne a napriek absencie akejkoľvek akcie neuveriteľne napínavo. A tak film pôsobí aj v dobe, kedy je už studená vojna minulosťou. Aj keď...ale nechajme špekulácie, špekulovali tvorcovia Fail Safe a tým to našťastie "nevyšlo". Každý tu má svoju pravdu, každé rozhodnutie je vo svojej podstate nehumánne a otázka, kto je tu na vine, vám bude behať po rozume ešte dlho po filme. Mimozemšťania 50. rokov ako metafora studenej vojny je minulosťou, k slovu sa o dekádu neskôr dostáva v tomto filme chladný realizmus. ()
Neskutečně napínavý film. Podobně jako Doktor Divnoláska nás varuje před následky jaderné války. Tu je to ale dotaženo úplně dokonce, proto mi to přišlo lepší. Dost tomu přidává i skvělý výkon Henryho Fondy jako prezidenta USA. Opět tu máme letouny, které i napříč snahám velení letí shodit bomby na ruské území. Nikomu se nedaří nic dělat, a tak jsou o události spraveni i Rusi. Podaří se však jejich protivzdušné obraně odvrátit tento neúmyslný útok? "Tohle je velezrada!" ()
Sidney Lumet je môj obľúbený režisér. Spoločným znakom jeho filmov je, že za málo peňazí dokáže urobiť poriadnu muziku. Nie inak je to aj v tomto filme, o ktorom som ani netušil, že existuje. Napriek tomu mu bez rozpakov dávam plný počet hviezdičiek. Dobu, v ktorej bol nakrútený si veľmi živo pamätám. Po karibskej kríze sme tušili, že ani aktuálny overkill nás nemusí uchrániť pred globálnym konfliktom. Bláznov je vo svete stále dosť a Kahnovu knihu Thinking about Unthinkingable som nepridal do poličky ku knihám sci-fi žánru. K filmu ani nemám čo dodať, pretože ako Lumet, tak aj Fonda sú pre mňa zárukou kvality. Pre mladších kolegov, ktorí by snáď mali dojem, že ide o nejakú neaktuálnu starinu iba pripomeniem, že tak ako vtedajšia technika predbehla ľudí, môže sa to zopakovať pri remake na tému umelej inteligencie. Veď poviedka Anatolija Dneprova Krabi na ostrove niečo naznačila. Už pred 60 rokmi. ()
Rozhodl jsem se na počest mého velmi oblíbeného režiséra okusit další dílo z jeho úspěšné dlouholeté tvorby. V případě Selhání vyloučeno se jedná o jakousi subdepresivní podívanou s vynikajícím scénářem, na které je sakra dobře znát, jak málo stačilo Sidneymu, aby stvořil kvalitní film, viz Dvanáct rozhněvaných mužů. Ačkoliv jsem si vědom nezpochybnitelných kvalit tohoto filmu, nemohu jít s hodnocením výš, a to díky až příliš velkému počtu nudných pasáží, které výsledný dojem dělají průměrným bohužel, ale přesto... čest Vaší památce mistře! ()
Na malé ploše rozehrané ale o to působivější drama o tom jaké následky by vznikly kdyby USA "omylem" zaútočilo na Rusko v době studené války. Podobně jako Lumetův snímek 12 rozhněvaných mužů i tento se odehrává převážně v interiérech a i zde jsou skvěle vykresleny jednotlivé charaktery lidí. Znepokojivý film plný výborných herců. ()
Fail-Safe rozpráva o globálnom nebezpečenstve jadrového konfliktu v 60-tych rokoch a reflektoval na skutočnú hrozbu, ktorá v tom čase existovala. Sidneymu Lumetovi stačí pár miestností a dokáže stvoriť neuveriteľne napínavý film. Skvelí herci na čele s Henrym Fondom a výborný scenár ponúkajú mrazivý a desivý príbeh. ()
Doktor Divnoláska se mi líbil, ale to je tak vše. Normální lehce nadprůměrný film, který dost nevyužívá fantastický námět. Proto jsem moc rád, že přišel Fail-Safe a dotáhl to do konce. Jen je škoda, že Kubrick Lumeta zastiňuje, ať už co se jak Oskarových nominací, tak známosti týče. Protože určitě, nejen pro mě, Fail-safe poráží Divnolásku ve všech směrech. 90% ()
Podobně jako už u Rozhněvaných mužů, i u Fail-Safe Lumet dokazuje, jak skvěle ovládá předkamerový prostor a jak málo mu stačí k tomu, aby diváka přikoval napětím k sedačce. Důvodem budou snad jeho televizní začátky. Fail-Safe dokonce na první pohled připomíná něco na způsob televizní inscenace, jenže právě práce s prostorem, volba velikosti záběrů ve střihové skladbě i různé malé pohyby kamery, dělají z téhle "několikapokojovky" paradoxně vysokou kinematografii s nebývale působivým závěrem. 9/10 ()
Nebylo by fér odbýt Selhání vyloučeno jako "Doktora Divnolásku bez humoru" a nechat Lumeův režijní počin bez dalšího povšimnutí. Čím to, že má Kubrickův film status legendy, zatímco na Selhání vyloučeno se pozpomnělo? I když děj obou snímků je praktiky stejný a stejně tak i rozložení postav, samotné zpracování nemohlo být odlišnější. Lumet také nepohrdne dobrým dialogem, ale i přes značnou upovídnost se mu pomocí čistě filmových prostředků daří stupňovat napětí a bez jakéhokoli odlehčení nutí diváka okusovat si nehty na rukou. K tíživosti pomáhá i stísněnost interiérů a celkový minimalismus - méně přeci často bývá více. Škoda pouze závěrečné prezidentovy patetické promluvy, ve své době měla své místo, v současnosti ovšem vyznívá jako vyčichlá fráze. Na předchozí otázku můžu odpovědět pouze tak, že Kubrickův Dr. Divnoláska má výhodu ve svém nestárnoucím satirickém humoru, který vykreslil absurditu situace výstižněji, než "pouze" nervydrásající Lumetův thriller. Rád bych si přečetl obsáhlejší text srovnávající oba filmy, dalo by se toho najít opravdu hodně k rozebírání. ()
Takový Dr. Divnoláska bez humoru. Můj oblíbený typ filmu: konverzační, politický, s jasně daným poselstvím, provokující (především fašounská postava Waltera Matthaua), se silnými postavami a scénami (závěrečný hovor s velvyslancem). mimořádně skvěle zahraný, napsaný a zrežírovaný. Za 12 rozhněvanými muži sice Selhání vyloučeno zaostává, ale jenom o příslovečný fousek. P.S.: Remake Stephena Frearse je také fajn, na Lumetův originál však nemá ani v nejmenším. ()
Selhání vyloučeno je film, pro jehož téma mám slabost, a přesto jsem se o něm dozvěděl až docela pozdě. Ale bohužel zvěsti film dle mého krapet přecenily. Přesto film není vůbec špatný. Téma hrozby nukleární války je zde rozvedeno povedeně a realisticky. On celkově je film natočen spíše dokumentárním způsobem než tím filmovým. Ale Kubrickův Dr. Divnoláska zdaleka nebyl překonán. Sidney Lumet se zde oproti například 12 rozhněvaným mužům mohl opřít pouze o Henryho Fondu, který film táhne především. Film má pár hluchých míst a pár málo uvěřitelných scén. Ale i tak jsem byl u filmu spokojen. 7/10. ()
Skvělí herci a ta hmatatelně tíživá atmosféra versus velice nepravděpodobné chování většiny postav. Nakonec u mě přeci jen zvítězila to atsmoféra a to hlavně díky poslední asi třem minutám. Pískání nikdy nebylo tak deprimující. 75% ()
Ako píše Gemini, dvojica Sidney Lumet + Henry Fonda = fail-safe. Dokázali to už vo famóznych rozhnevaných mužoch, týmto počinom to len potvrdili. Z napätia, ktoré títo filmári na malom priestore vytvárajú, by sa dalo krájať. Aj keď by niekto mohol povedať, že je ten scenár nepravdepodobný, musí sa mu nechať, že je brilantne napísaný - postupné odkrývanie pováh charakterov, sledovanie, ako sa každý jedinec za určitých okolností zachová (ten stres doliehal aj na mňa) a do toho hutne postupujúci dej, ktorý najmä v poslednej polhodine naberie také obrátky, až lapete po dychu. Prosto výborný film, ktorý od piatich hviezd delí snáď len pár nepodstatných osobných "výčitiek", ako napríklad to, že sa ma nedotkol na osobnej úrovni a nepohol mojím srdcom, čo ale nijak neznehodnocuje jeho celkovú kvalitu - je to fakt fakt fakt dobré. ()
Prima konkurence pro Kubrickovu Dr. Strangelove, ktera z tohoto duelu ale vychazi tesne vitezne, pro vetsi nadhled, atraktivnost i vtipnost. Fail-safe sice pusobi i s ohledem na dobu vzniku znacne zastarale, ale na druhou stranu ma k dispozici skvele herce a cely konflikt je dostatecne silne dramaticky a vyhroceny. Larry "JR Ewing" Hagman za mlada vypadal 1:1 jako Jude Law. "The Russians will surrender, and the threat of Communism will be over, forever." 7/10 ()
Reklama