Réžia:
Bruce BeresfordKamera:
Donald McAlpineHrajú:
Edward Woodward, Jack Thompson, Bryan Brown, Vincent Ball, Rod Mullinar, Frank Wilson, Chris Haywood, John Waters, Lewis Fitz-Gerald, Terence Donovan (viac)Obsahy(1)
Příběh na motivy skutečných událostí se odehrává v JAR v letech 1899-1902. 3 australští poručíci jsou postaveni před soud za popravu vězňů. Je to jen zástěrka, která má odvrátit pozornost od válečných zločinů napáchaných jejich nadřízenými... Jeden z nejuznávanějších australských filmů Krotitel Morant vypráví silný příběh o zradě a nespravedlnosti v době války. Henry "Krotitel" Morant (Edward Woodward) je Angličan žijící v Austrálii na sklonku 19. století. Když v roce 1899 vypukne válka mezi Británií a Búry (potomky holandských kolonistů), Morant a řada Australanů se dobrovolně hlásí do služby a připojí se k nepravidelným jednotkám britské armády. Morant, který vykonává rozkazy svých velitelů, dohlíží na popravu několika búrských zajatců. Ukáže se, že jedním z nich byl Němec. V zájmu zachování míru s Německem přistoupí Británie na to, že budou Morant a další dva vojáci postaveni před vojenský soud. (Cinemax)
(viac)Recenzie (17)
Hodnota některých děl krásné literatury a rovněž některých filmů spočívá především v tom, že informují. O lidech, místech a událostech, o kterých jsme předtím nevěděli nic anebo jen velmi málo. Toto je příběh z druhé búrské války, historické epizody mající jakýsi význam v dějinách Britského Impéria a coby jedné z předeher první světové války. Film je věcný, precizní, nenudí a neupadá do sentimentality. Porovnán s jinými příběhy podobného druhu je tento ovšem naprosto průměrný; vyniká opravdu jen a pouze tím, že se odehrál v místě a čase, o nichž toho víme velmi málo. Je to vlastně dobrý hraný dokument. ()
Australský válečný film, jeden ze čtyř v roce 1980. Moc se mi do toho nechtělo, nakonec to nebylo špatné. Je to v podstatě tradiční soudní drama s fantastickou obhajobou (a hercem hrajícím obhájce), je tu i pár pěkných přestřelek, které díky těm opakovačkám a éře zasazení (přelom století) vyzní spíše jak z westernu. Na druhou stranu mě to přišlo místy příšerně laciné (jedna ošuntělá místnost celý film) a moc mě to nevzalo. Prostě britské impérium na přelomu století rozpoutalo další válku, tentokrát proti zarostlým holandským farmářům Búrúm a když už těch zvěrstev (popravy zajatců, vězňů, uprchlíků i cizích misionářů) bylo moc, rozhodli se předhodit davu trojici obětních beránků z Austrálie. O výsledku procesu je předem rozhodnuto, čili napětí je nulové a trojice hrdinů nijak nezastírá co dělala, jen se hájí posloucháním rozkazů a adaptací na nový druh partyzánské války. Zkrátka nebylo komu fandit a ani proč, čímž se film stal poměrně nudnou, pěkně zahranou soudní hrou na 3*. ()
Vedľajší produkt vojny, ako v tomto filme nazvali vojenský súd je už väčšinou dopredu prehratou partiou. Tento film je však aj obžalobou britského impéria z radov jej vlastných - Austrálčanov. Krivda, v našich končinách prakticky neznáma, no v austrálskej kinematografii často riešená (viď. napr. Gallipoli od režiséra Weira). Kubrickové Paths of Glory zdieľa ten istý námet, no mne osobne strelil do srdca Bruce Beresford so svojím krotiteľom Morantom. 90% ()
Pozoruhodná súdna dráma, pretkávaná nemenej dramatickými scénami z Búrskej vojny, ktoré prostredníctvom flashbackov slúžia primárne ku konečnému zloženiu príbehovej skladačky s emotívnym koncom. Nosným prvkom filmu je hlavne morálnosť vedenia vojny a následné hľadanie obetných baránkov za cenu "vyššieho dobra". Film je skôr komorného charakteru, a dáva preto vyniknúť hlavne scenáru a hercom. Kvalita tohto filmu len potvrdzuje vysokú úroveň austrálskej kinematografie v 80.-tych rokoch, a je trochu škoda, že tento film je trochu v tieni ďalšej (proti)vojnovej klasiky Gallipolli. Rozhodne by si totiž zaslúžil vyššiu divácku pozornosť. 80%. ()
Skutečný příběh britského důstojníka, který se během Burské války moc s Bury nepáral, a vraždil je ve velkém. Přestože jenom plnil rozkazy, byl v soudním procesu jako obětní beránek odsouzen ke smrti, aby Britské impérium neztratilo svou tvář před světem. Tento film je přelomovým dílem v historii australské kinematografie, protože jako první australský film měl veliký mezinárodní ohlas. Stal se takovou vlajkovou lodí australských a novozélandských filmařů, a ukázal jim, že i v malých poměrech lze natočit velký film. Po Berefordovi přišel Peter Weir, Geoff Murphy a i Peter Jackson. Kdoby tehdá před 20 lety tušil, že to jednou dotáhnou i na Pánu prstenů :o) ()
Galéria (18)
Zaujímavosti (1)
- Napriek tomu, že sa celý dej filmu odohráva v JAR, tak celé jeho natáčanie prebiehalo na viacerých miestach v austrálskom štáte Južná Austrália. Filmovalo sa celkovo 6 týždňov. (MikaelSVK)
Reklama