Réžia:
Jiří MenzelKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jan KlusákHrajú:
Josef Abrhám, Marián Labuda st., Rudolf Hrušínský, Libuše Šafránková, Barbora Leichnerová, Veronika Freimanová, Jiří Zahajský, Oldřich Vízner (viac)Obsahy(2)
Pletichy a podvody páchané pod fasádou měšťáckého poklidu a harmonie. Snímek Žebrácká opera je adaptací stejnojmenné divadelní hry Václava Havla, kterou uvedl režisér Jiří Menzel v roce 1990 na jevišti Činoherního klubu. Známé téma o totalitních mechanismech bylo zpracované už v roce 1728 Johnem Gayem a o dvě stě let později Bertoltem Brechtem. Příběh je zasazen do dvacátých let, ale mohl by se samozřejmě odehrávat kdykoli. Hra má precizní dramatické vyklenutí a dlouhé, hutné monology. Práce Jiřího Menzela spočívala ve zvizuálnění předlohy a v nutném krácení textu. Scénosled je částečně pozměněný. Atmosféru na pomezí divadla a reality předznamenává kreslená opona pod úvodními titulky. Spojením Havlova brilantního textu s Menzelovým filmařským uměním vzniklo dílo, které diváka pobaví hravostí a okouzlí atmosférou. (Česká televize)
(viac)Recenzie (95)
Nádherná práce se slovem, úžasné dialogy, v divadle jsem to bohužel nikdy neviděl, protože jako divadelní hra to musí být šperk, díky za takovou skvělou adaptaci na filmový pás. ()
Z tohoto filmu mám hodně smíšené pocity. Za prvé: určitě bych neřekla, že je to muzikál. Za druhé: Ze začátku jde o velice nudný příběh, u kterého by se rádo usínalo... a za třetí - konec filmu je naopak hodně nabyt událostmi, děj se zvrácí ze vteřiny na vteřinu. Ale to je podle mě potřeba už téměř od začátku (alespoň u tohoto typu filmu, který se odehrává především ve tmavém interním prostředí). Kdybych měla hodnotit herecké výkony, tak tady je to kvalitní, především Josef Abrhám a Rudolf Hrušínský byli skvělí... ()
Dvě hvězdičky za film, třetí za speciálního hosta. Spousta známých tváří, slavný autor, a velmi slavný zprostředkovatel. Já osobně Havlovi hry příliš neobdivuji, ale Audience byla slušná práce, a tady to sice trošku pokulhávalo, ale na jeho poměry to docela ušlo. Hlavně to bylo dost zábavné a příjemně to utíkalo, sice se mi asi více líbila verze z národního divadla v Praze, ale bylo to příjemné srovnání. Zase se používalo oné "stokrát opakovaný vtip brzy začne být vtipný", což není zrovna můj oblíbený styl, ale překousnu to. Nejlepší byla Šafránková, Divíšková, a asi Hrušínský. Bylo celkem zábavné potkávat i v těch nejmenších roličkách slavné české herce. Mě hodně vadila představitelka Polly, protože měla být parodií na svůj vlastní druh, jenže to děvče to nějak nezvládlo, a nebylo to vtipné, spíše to bylo takové že vkusnější diváci trpěli. Jinak ten základ už je dobrý takže o asi těžko někdo může zkazit natolik, aby to bylo nesledovatelné. Ale myslím si že Češi to neuchopili za ten nejhorší konec, a že to nakonec není úplně špatný film. ()
Dost nedoceněný film, a to i samotným režisérem, který se svou absurdní poetikou v jeho filmografii dost vymyká. Na rozdíl od Konce starých časů je fraškovitost účelná a film tak dokáže pěkně zpříjemnit večer. Spiklenecká atmosféra mezi gangstery funguje velmi dobře a Šafránková zde podává jeden ze svých nejživějších výkonů. ()
Menzlova Žebrácká opera mne v podstatě nikdy ničím nezaujala... ()
Snad nejaka mimosmyslova zprava me drzela desetileti od teto veci (2020). Prvni pulka je natolik nevydrzitelna, ze vypinam. Menzel tady jede něco jako Adela jeste nevecerela 2, ale bez vtipu, ktery v Adele byl. Musim se priznat, ze puvodni Havlovu vec neznam (hanba), ale at je jakakoli, tak Menzel to totalne zabil. ()
Nejdřív je to nijaké, pak takové vančurovské, pak poněkud nejapné, možná nepovedené. Pak si začnete říkat že dramatik Havel stojí za pendrek a nakonec si řeknete proč ne, látka to není marná, způsob pojetí by mohl fungovat, akorát by to musel dostat do ruky rejža který by to dokázal zpracovat a ne pábitel Menzel, kterej si myslel že když postaví svý oblíbený herce před kameru že to kouzlo nějak samo vznikne. Nevzniklo. Abrhám je všechno jen ne nebezpečnej zločinec z kterýho jde strach, natož sám kápo Meckie Messer. Vypadá v tý roli jak ochotnickej herec, kterej jí dostal protože nikdo jinej nebyl po ruce.Bodrej Labuda neměl drajv a jako druhej šéf podsvětí byl ještě horší než Abrhám. Zato Libuše Šafránková zaujala. Když nasadila svůj votrávenej obličej bylo to dost zajímavý. Škoda že jen na chvíli. Vlastně jedinej koho výkon z filmu opravdu trčí je Barbora Leichnerová. Tý to sedlo. Myslím že tvůrce týdle průměrnosti by měl jít žebrat o hodně tvůrčího umu než pustil do týdle látky. ()
Není to žádné veledílo, ale na tomhle zpracování jsou asi nejzajímavější ty drobné herecké výkony celé řady vynikajících herců nemluvě o ústřední trojici Abrahám, Hrušínský a LAbuda. ()
Předloha je sice dobrá, dialogy košaté, ale film působí poněkud křečovitě. Nicméně to herecké obsazení myslím stojí za shlédnutí. ()
Hlavní otázka: Patří Žebrácká opera opravdu na filmové plátno, nebo pouze do divadla? Pro každého otázka s odlišnou odpovědí, pro mě je ale filmová adaptace jednoznačným plusem, protože k divadelní verzi bych se zřejmě nijak nedostal a takové herecké obsazení se přece nemůže ignorovat. Absolutní král filmu není ani Peachum Marián Labuda, ani výřečný bonviván Mackeathe v podání Josefa Abrháma, avšak jako vždy geniální Rudolf Hrušínský, kterého můžu kdykoliv a v jakékoliv roli, jednoznačně nejlepší herec předrevoluční doby, který zahvězdil i zde. Vzhledem k rozumné délce, milé nadsázce, zvláštnímu druhu humoru a skvělým dlouhým monologům bych dal klidně i 4*, jenže kvůli mírně pokulhávajícímu příběhu jsem nucen dát hvězdy tři. ()
Když sám Menzel označil film za svůj nejslabší a ani Havlovi se tohle zpracování nelíbilo, pak to vyjadřuje vše. Je sice pravdou, že Havel v životě nenapsal nic kvalitního, takže z tohoto ohledu je to celkem pochopitelné. Herecké výkony se nedají označit jako špatné. Abrhám či Šafránková prostě hrát špatně neumí. A ten začátek, kdy se Vízner s Vetchým dozvídají pravidla kvalitního dě.kaře taky není špatný. Ale dále to postrádá trochu hlavu a patu. Film se motá tam a sem a pořád dokola. Některé scény tak ztrácejí na vtipnosti. Zkrátka opakovaný vtip již není vtipem. Chybí i kvalitní humorné scény jako takové a stejné je to i s hláškami. Scénář je kapitola sama o sobě. Některé dialogy a bohužel hlavně monology jsou tak dlouhé a monotónně nudné, že člověk má sto chutí usnout a chvílemi se mu to i daří. Po pár minutách divák ani netuší, o čem to vlastně Abrhám na začátku začal mluvit. Všechny divadelní hry a filmy dle Havla jsou špatné. Tady udělám výjimku, tahle je prostě jen nudná a nezáživná. ()
Snaha oživit hromadu frází, což se ne úplně povedlo. Na druhou stranu režie Jířího Menzela a herecké obsazení nese trochu lepší dojem, než kdyby to bylo jinak. Hodnocení: 60 % ()
Parodie na umění za účasti kvalitních herců. Opilcovy blaboly přenesené do filmu. Takovéto “čachrování” je vskutku na blití. Ranná polistopadová éra filmu byla vskutku nezávislá a nikdo se nechtěl nikomu zavděčit.. ()
Plagiátorské, prázdné a předstírající. S tím ani Menzel nemohl nic udělat. ()
To, že skoro v jednom kuse hlavní postava žvaní nezajímavé pitomosti není jediným záporem tohoto veledíla. Ale tímto se mi to nejvíce zhnusilo. Vůbec se mi film nelíbil, ani pojetím, ani ničím. Takže pro mne je jediné plus účast skvělých herců. Ti však z této blbiny nemohli vykřesat naprosto nic. Ke konci mne už to kecání dokonce hodně štvalo. ()
Výborná hra, která ale převedením do filmu (jako téměř každá hra) ztrácí na expresivitě a kouzle. Ovšem, je tu výborné herecké obsazení, takže zaslouženě 4 hvězdy ()
Slabota, nic než slabota. Souhlasím s Jirkou Menzelem, že je to jeho nejhorší film. Vydržel jsem pul hoďky a déle se to nedalo. Neustálá sprcha filozofické polemiky Josefa Abrháma o ženách mně už lezla na nervy. Ke cti Jirky Menzela snad jen dodat, že chyba ani tak možná nebyla až tak v režii. Předloha či scénář asi nedával moc možností vypustit ty nudné dlouhé polemiky (s prominutím žvásty) o ničem. ()
Absurdná dráma s prihlúplou komediálnou vsuvkou. Nechcem kritizovať Václava Havla ako autora divadelných hier, ale mám pocit že iba on sám tomu možno rozumel, lebo ja som nerozumel ani dialógom. ()
Konspirace jsou prokletím děl, pod kterými je Václav Havel podepsán. Film zachránily herecké výkony hvězdného obsazení. ()
Havlovská absurdita byla zde nahrazena poněkud rozverným podivným stylem za použití mně sympatického vizuálu a myslím, že by se Menzel nemusel vůbec stydět. Žebrácká opera eufemisticky řečeno není Havlova nejlepší hra, ačkoliv stále má spoustu do sebe a tento film to dokáže dobře zdůraznit. Alegorie londýnského podsvětí jako českého disentu a donašečství mi připadá velmi kreativní. No a proti svému původnímu přesvědčení jsem asi nucen přiznat, že i u tohoto případu je absurdní drámo lepší v inscenaci/adaptaci než čtené formě, i když zejména na konci si žádala více o styl Havlova Odcházení. To vše z mých zápisků z Kavárny. ()
Reklama