Réžia:
Rolan BykovHudba:
Sofja GubajdulinaObsahy(1)
Film o dětské šikaně. Do nového školního roku nastupuje i nová žačka, šesťačka Lena Bessoltsevá. Je vnučkou vysloužilého důstojníka, jemuž v malém městě nikdo neřekne jinak než Záplatovaný. Lenin děda je vášnivým sběratelem obrazů, jinak na nic na světě nedbá, nejméně pak na své oblečení. Leně proto spolužáci začnou říkat Hastroš, což jí kupodivu nevadí. Když jednou ve vyhrocené situaci vezme cizí vinu před celou třídou na sebe, stává se zrádkyní a veřejným nepřítelem. (dopitak)
(viac)Recenzie (9)
Když jsme na tomto filmu byli se základkou v kině, většina z nás to nepobrala. Svou maximální syrovostí a vyhroceností pro nás byl nestravitelný, dokonce jsem ho hodnotila jako naprosto nejhorší, co jsem kdy viděla, a nebyla jsem sama. Zpětně vnímám Hastroše naopak jako dost mimořádný snímek, který se mi, když nic jiného, intenzivně vryl do paměti. Na plný počet bych ale musela mít přece jen čerstvější vzpomínku. ()
Krásný film, který strčí do kapsy všechny moderní horory. Prolínají se zde dětské intriky, krutost, zbabělost s naivitou, úzkostí, ale i statečností hlavní hrdinky. V průběhu filmu i na konci se málokdo ubrání slzám. Zkrátka prolínání emocí na základě velmi realistického příběhu, jaký se jen tak nevidí. Kdo aspoň trochu zvládá ruštinu, doporučuji všemi 10ti. ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 2 = 3.6.1989, réžia českého znenia (ÚPF) = JAN MORAVEC - Ďalší skvelý film zakopaný v našich archívoch. Jeho premiéra bola v ZSSR dva roky pozastavená. Do kín sa dostal až po nástupe Gorbačova k moci. (30.5.2009) ()
Nejzápadnější část západního Ruska, zřejmě. Protože jinak si vůbec neumím vysvětlit, že pionýři místo dumání, kolik onucí je dostatečně ochrání před zimou, řeší, na co půjdou do kina a koho dneska ve škole vyschízují. A to dokonce i v zimě! Místy hodně strojené, scény ve třídě připomínají recitační soutěže. Je to hodně divné, a o současném SSSR nám to řekne houby, protože tohle jsou buď děti městské inteligence odložené na maloměsto, anebo nechápu, kde se v období perestrojky vzalo mezi sovětským lidem tolik bohatství. Dětský film o dětech, který vůbec není pro děti. ()
Koukání do bedny jsem musel (?) přerušit hned při rozhovoru Čučelky s dědou Záplaťákem a podívat se (to jsem dosud nikdy neudělal) na její základní data. Možná to bylo proto, že jí děda sliboval, že se stane krasavicí a já si myslel totéž: Kristina Orbakaite je ruská zpěvačka pop music a herečka. Její matkou je zpěvačka Alla Pugačova a otcem litevský cirkusový artista Mykolas Orbakas. A je to (pokud není příliš namalovaná) pravda. Film je sice o šikaně, ale myslím si, že to není hlavní téma (tou bych spíš viděl v dialektice třída/děda). Ostatně v šesté třídě jsem byl už mimo ni (to když spolužáci tlučou zezdola a učitelé shora). Pravdu má garmon, když tvrdí: šikanu viděl patrně každý z nás a tím se jí každý tak trochu i účastnil. Kdo zažil šikanu, zažil ji z obou stran, jako šikanovaný i jako šikanátor. Asi mé veškeré vzdělání pochází z touhy šikanovat učitele, nadřízené (nadřazené) a všemožné oficiály (ztrapňovat darebáky je rovněž běžný druh šikany, přestože k ničemu podstatnému nevede; takto byl šikanován i Hitler i Brežněv). - P.S. Díky garmonovi za úvod do hudby Sofji Gubajduliny. Dával jsem proto větší pozor na filmovou hudbu než obvykle, bez upozornění by možná zanikla v prudkosti děje. A třetí souhlas s garmonovou recenzí: Prostě dětský film, pro mě. ()
Galéria (2)
![Strašidlo - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/157/977/157977314_b1558e.jpg)
Zaujímavosti (3)
- Predstaviteľka Leny Kristina Orbakajte (nar. 1971) je dcérou v tej dobe snáď najznámejšej sovietskej speváčky Ally Pugačevy. (forneus1)
- Film je historikmi považovaný za "pre-perestrojkový" snímok, ktorý predbehol smerovanie sovietskej kinematografie. Ukazuje život dievčaťa, ktoré sa kvôli svojej inakosti stane terčom šikany zo strany spolužiakov, ktorá ju doženie až k psychickej tyranii, šialenstvu a samovražedným sklonom. Takáto odvážna kritika sovietského systému a socialistickej spoločnosti sa objavovala až koncom 80-tych rokov, kedy naplno prepuklo obdobie perestrojky a demokratizácie. Príklady takýchto filmov sú: Malá Věra (1988), Avarija - doč menta (1989), Katala (1989), Kurýr (1986), Panenka (1988), Říkají mi Harlekýn (1988), Interdevochka (1989), Assa (1987) a ďalšie. (forneus1)
Reklama