Kamera:
Russell HarlanHudba:
Dimitri TiomkinHrajú:
Margaret Sheridan, Kenneth Tobey, Robert Cornthwaite, Douglas Spencer, James Young, Dewey Martin, Eduard Franz, James Arness, Edmund Breon, Ray McDonald (viac)Obsahy(2)
Film, jemuž za námět posloužil román Johna W. Campbella, Jr. Tým vědců, podnikající výzkum v izolovaném táboře postaveném hluboko v Antarktidě objeví vesmírnou loď, uvězněnou v ledu. Blízko lodi leží zmrzlé tělo mimozemské bytosti. Všichni jsou přesvědčeni, že jde o objev tisíciletí a vezmou tělo do tábora, aby ho mohli prozkoumat. Mimozemšťan ale není mrtvý - je jen zmrzlý, a teplo ho přivede zpátky k životu, a v táboře začne náhle umírat jeden člen týmu po druhém... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (90)
Příjemně postižené dobou vzniku. "Tato mrkev, jak říkáte, sestrojila letadlo, které uletělo miliony kilometrů." ()
Inteligentné päťdesiatkové sci-fi s hororovými prvkami a myšlienkou. Bolo by ale desivejšie a napínavejšie, nebyť tak ukecané, a keby sa koncentrovalo viacej na konfrontáciu ľudí s Vecou, než na ľudí medzi sebou (hlavne zbytočný milostný vzťah kapitána a asistentky). A poslednú tretinu mohli scenáristi zdramatizovať nápaditejšie, priniesť viac obetí. Takto iba preplynie k záverečným titulkom. ()
Pro mně jednoznačné zklamání a protože se nabízí srovnání s Carpenterovým remakem, vyhlašuji vítěze a tím je na body jednoznačně John Carpenter. V Hawksově černobílé klasice chybí všechno to, co činilo remake zajímavým. Žádný pocit stísněnosti a izolovanosti se nekoná, žádné paranoické pocity a nedůvěra ke kolegům, která přidávala na napětí, žádný hmatatelný strach z neznámého ohrožení. Klasik Howard Hawks měl široký žánrový rozptyl. Točil komedie, historické filmy westerny a v tomhle případě i sci-fi a všechny jeho filmy se vyznačují charakteristickým rukopisem - častými překrývanými dialogy. A přesně to se v devadesáti pěti procentech děje i v tomto filmu. Pořád se zde mluví a mluví a mluví a přestože dialogy jsou dobře napsané a děj působí živým dojmem, Hawks absolutně nebuduje žádné napětí, to se zde prostě vůbec nekoná. Pár slibně načatých zajímavých scén je udušeno hned v zárodku, nebo jsou vysloveně odfláklé (nalezení kosmocké lodi). I přes mojí velkou slabost ke starým scifárnám jsem se v tomhle případě nebavil a po zhlédnutí této klasiky jsem o to více ocenil její remake, do kterého Carpenter přimíchal všechny ingredience, které by takový film měl mít. Některé filmy holt hodně zestárly....... ()
Tak tohle je teoreticky vzato otec Carpenterovy Věci. Vzhledem k době vzniku a duchu, v jakém se tenkrát sci-fi točilo, působí spíš jako praděda. První třetina (po ukecaném úvodu) má poctivou sci-fi atmosféru, kdy si vědci i vojáci uvědomují, že našli něco absolutně odlišného od toho, co znají... pak se jejich cesty rozejdou, protože držitel Nobelovy ceny začne projevovat hipísácké tendence prosté jakékoliv špetky opatrnosti a zdravého úsudku, zatímco chrabří američtí vojáci (jejichž šéfovi se vrhá kolem krku typická americká tmavovlasá pečující asistentka) bojují s mimozemským zlem. To ovšem nemá podobu chameleónského děsu, ale dalšího ze stovek "monster z bažin", jakých byl tenkrát Hollywood plný. Jak jsem už napsal, film je až na první třetinu (nahlíženo očima dnešního diváka) prostý jakéhokoliv napětí, a nezbývá mi než konstatovat, že jediný jeho význam v současnosti spočívá ve studiu filmové historie, protože linie vyprávění, vztahové modely a další věci, které filmová věda označuje jinak (a samozřejmě lépe, ehm), byly od té doby mnohokrát okopírovány a přišly nám přirozené - ty rozdílné přístupy postav viz třeba Hvězdná Brána, v jiném gardu třeba Romerův Day Of The Dead atd. atd. Ve své době to možná mohlo zaujmout, ale už tehdy vznikaly zajímavější věci. 50% ()
║Rozpočet $1,6milióna║ Oproti neskoršiemu remaku z roku 1982, to má ďaleko pomalšie tempo, dravosť, šokovosť, akčnosť v podstate to má vo všetkých ohľadoch slabšie proporcie. V danom období 50.rokov vznikali ďaleko viac pútavé sci-fi ako Den, kdy se zastavila Země alebo Vojna svetov. Tu ide len o slabší priemer. /50%/ ()
Sci-fi z jiné doby, které se těžko může s dnešními filmy i "remakem" srovnávat. Dosti upovídané postavy, kterých je mnoho, prakticky neumírají a atmosféra nepřipomíná ani zdaleka horor. Teď si hlavně musím sehnat původní příběh "Who Goes There?" od Johna W. Campbella, abych zjistil, zda pánové v roce 51 udělali něco zbytečně jinak nebo je Carpenter ještě větší génius, než jsem si myslel. Hlavním nedostatkem pro mě ani nemusí být atmosféra, ale nulová aura mimozemšťana. Neděsí a ani není nijak hrůzostrašný a svou nejlepší chvíli si odbude mezi plameny. Když se není koho bát, není horor (a jak by řekl Ridley Scott, když nemáte na pořádnou loutku nebo oblek pro herce, tak ho radši vůbec neukazujte, divák si udělá vlastní představu). Je také škoda, že scénáristé měnili podstatu mimozemšťana z přeměny na vysávající zeleninu. Ekologické pohnutky? V té době snad ne, ale ten negativní pohled na vědce a vědu obecně je tam cítit opravdu hodně. ()
Jeden ze 200 nejlepších sci-fi filmů - 200 Greatest Sci-Fi Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
V první řadě chci říct, že tohle není horor. Howard Hawks je klasickej dobrodružnej režisér, ale přímo se vyžívá v mluvení. a mluvení je tady opravdu hodně. A oproti mnohým jiným filmům zde herci mluví i zároveň, že to občas přechází v nesrozumitelnou anglickou směs, kterou nestihnete přečíst ani s anglickými titulky. S remakem je to nesrovnatelný, protože tady nejde o to, ukázat postupné změny osobností a stísněnou atmosféru, ale spíše odvyprávět Hawksův standardní lovestory. Tohle je průměrná kecačka, kde je tolik postav, že než se člověk v nich zorientuje, tak je konec filmu. A pořád mluví a někam lítají v přepravním letadle. A po hodince už to začíná být docela únavný, protože ty dialogy jsou jako ve skutečnost. Prostě většinou buď nikam nevedou, nebo naopak jsou až moc přímočarý. Každý tu mluví rozhodným ostrým hlasem a všichni berou málem jako samozřejmé, že k nám přiletěla návštěva z jiného světa. Podle mě se tenhle film dá brát jako první díl Carpenterova remaku, a to ta část z tábora Norů, kromě rozdílného konce. A přijde mi, že ten Carpenterův vlastně ani není remake, protože ani ta potvora není stejná, ani děj filmu není stejnej ani hrdinové nejsou stejní. je to prostě film o něčem jiným. Šablonovitost postav tady je ale dost výrazná. Hrdinný kapitán Korkorán, zloduch jakých bylo ve starých amerických filmech ažaž, plamenná kráskaa láska na obzoru. ()
Dodnes pořádně napínavé sci-fi, které vás asi nevyděsí tolik jako Carpenterův remake, ale díky pevně sevřenému ději a kvalitnímu obsazení rozhodně potěší. Na tom, jestli film režíroval skutečně Howard Hawks a na dialozích se podílel Orson Welles (jak praví legenda), opravdu nezáleží... ()
Nenechte se zmýlit názvem filmu, podle něhož John Carpenter stvořil svou legendární "Věc." Tento film má s Carpenterovým "remakem" společné snad jen dvě věci. Prostředí Antarktidy a mimozemského tvora. Ten, který se nachází v tomto filmu, budí spíše úsměv, než hrůzu. Vypadá jako Frankenstein, který se právě učí chodit, ale je příliš těžkotonážní a moc mu to nejde:) Mezi největší klad tohoto snímku pro mě rozhodně patří vybroušený scénář prošpikovanými parádními hláškami a slovními přestřelkami. "Máme člověka z Marsu? Kde?" - "U ledu kamaráde." :) ()
Od The Thing From Another World jsem samozřejmě neočekával raději nic v porovnání s Carpenterovou geniální Věcí. Je to dobře, jelikož Carpenter si opravdu vzal jen příběhovou kostru na kterou nasadil upně nové tělo, takže jsem ani neměl ten pocit, že bych se díval na předlohu, ale spíš na uplně jiný, jen náhodně trochu podobný film. Atmosféra byla budována vcelku slušně, v době kdy byla objevována mimozemská loď byla už skoro na vrcholu, ale ten trend si neudržela a pomalu začala upadat. Ještě několik lepších pasáží se prostřídalo s dalšími nudnějšími a závěr už bohužel jen víceméně nudil. S maskami, které jsou samozřejmě odpovídající době problém v žádném případě nemám, černobílá se mi líbí, ale bohužel chybělo napětí a něco, co by dokázalo mou pozornost udržet ve střehu. Slabší tři nebo lepší dvě, to už je asi jedno. Fanouškům Carpentra však v rámci čistě studijním, mohu doporučit, ale na druhou stranu upozorňuji, že i když to neuvidí, mohou bezstarostně žít dál s remakem. ()
Hezká konverzačka, dokonce bez obvyklé filmové řeči, takže byste mohli uvěřit v autentičnost... Tím myslím, "jak se má točit, pro prvňáky": pohled na mluvícího zepředu, střih, pohled na odpovídajícího zepředu, střih... atd. Sice vám to dává pocit vtažení (jakoby mluvili na vás), ale natáčí se minimálně nadvakrát a divoce se stříhá. Řeč pak nenavazuje intonačně, dialogy jsou oddělené, prostě vidíte, "že se to hraje". Tady naopak režisér vedl herce ke skákání si do řeči, mluvení jeden přes druhého, překřikování se. Je to mile svěží, až na to, že zase tolik nemají co říci, takže vše působí dost ukecaně. Žena - objekt touhy hlavního hrdiny jede na trávě (furt se uchichotává bez důvodu), část posádky jede na perníku (podle stylu řeči), kdežto hlavní hrdina jede na chlastu. Ale dost to jako trénovaný alkoholik zvládá, a má jen takovou pózu. Kamera je trochu statická, střihů málo, stylizace skoro až divadelní. Prostředí mírně atraktivní, zápletka ušla, chování poněkud nelogické, ale v rámci béček slušné. P.S. přistupoval jsem k látce, jako bych neviděl dva remaky - nehodlám srovnávat. P. P. S. anebo jo, malá poznámka - narozdíl od obou remaků, zde je plně ospravedlněna přítomnost zbraní. ()
I když tento film neřadím ke klasice sci-fi žánru či hororu, tak jsem za něj moc rád, protože inspiroval Johna Carpentera, aby v roce 1982 naplno využil jeho potenciál a díky svým schopnostem natočil skutečně mistrovský snímek. Například původní verze jiného hororu z 50. let, Mouchy - se mi líbila o dost víc. Toto je jen mírný nadprůměr. ()
V roku 1982 natočil americký režisér John Carpenter film "Vec". Je to geniálny, silne atmosferický sci-fi horror, plný strachu, paranoie a napätia. Päťhviezdičková horrorová lahôdka. Legenda, kult. Možno niektorí z vás nevedia, že tento príbeh (poviedka, ktorú napísal John Wood Campbell jr.) bol filmovo spracovaný už v roku 1951. Ja som sa ho odhodlal pozrieť až teraz. Dlho som mal obavy, že mi môže narušiť môj nadmieru pozitívny vzťah ku Carpenterovej verzii. Našťastie nenarušil. Nepohoršil ma, neunudil, ani neznechutil. A keď som zobral do úvahy fakt, že tento starý čiernobiely snímok má už sedemdesiat rokov, tak sa moje hodnotenie vyšplhalo na tri hviezdičky. *** ()
Scéna s nalezením lodi byla zajímavá, ale krátká a snad i divná, sama věc byla spíš jen takový panák, něco mezi frankensteinovým monstrem a Torem Johnsonem. Výsledkem byla 8 stop vysoká hrouda neštěstí, která nebudila strach a respekt už vůbec ne. Postavy mluví o tom, že je to největší objev v historii, ale filmu se ten pocit velkoleposti na diváka příliš přenést nedaří. Když jsem si vzpomněl na Carpenterovu Věc, pomyslel jsem si "tak má vypadat správný remake!", on Carpenter vlastně vzal jen prostředí, jinak vytvořil něco úplně jiného, po všech stránkách lepšího. Ukecanost originálu by mi ani moc nevadila, škoda jen, že to je v podstatě to jediné, čím stará Věc výrazněji zaujme. ()
O proti Carpentrově Věci je to hodně slabé, pravda je tam sice rozdíl asi 30 let, ale toto je o proti Věci z roku 1982 slabý zeleninový sálat s trochu prošlou zaruční lhůtou i když trochu poživatelný. ()
Napínavé sci-fi, s jehož podobou nebyl autor předlohy nijak nadšen. Remake z roku 1982 by se mu zajisté líbil velice, leč se ho nedožil. Tahle Věc nestojí na trikových efektech, ale má slušnou atmosféru. Zima se doslova dere pod kůži a je fajn, že se natáčelo také v exteriérech, byť v padesátých letech se stále upřednostňovaly filmové ateliéry. Na druhou stranu film nevznikal uprostřed ledu a sněhu, jak by se mohlo zdát, natáčelo se totiž v Kalifornii při tropických teplotách. Strašidelná hudba, slušná kamera, sníh a led. Snímek doporučuji především vegetariánům, aby si nemysleli, že mrkev je k jejich choutkám lhostejná. ()
Na tu dobu dobré, nicméně Carpenter to později rozvedl nejlíp, jak to jen šlo! ()
7/10 Nadpriemerné dobové sci-fi, ktoré bohužiaľ dopláca na malý rozpočet. Napríklad scéna objavenia vesmírnej lode vyzerá tak, že z ľadu trčí malý kúsok a ostatní sa postavia dookola do kruhu a povedia, že takáto je veľká! Takýmto spôsobom sa rieši väčšina fantastických vecí, ktoré sa odohrajú vo filme. Námet je ale každopádne pôvabný a najmä v úvode je medzi postavami skvelá chémia. Pravdaže dobový záverečný patetický prejav je skvelou čerešničkou na torte. ()
Působivé sci-fi i na dnešní dobu, kterému napomáhá kolorizovaná verze. Beru zřetel, že bez Věci z jiného světa by nevznikli filmy jako Vetřelec, Mutant, či Resident Evil. Hawks navíc vdechl život zajímavým a nevšedním postavám vtipnýmy gagy. ()
Reklama