Réžia:
Arthur PennKamera:
Burnett GuffeyHudba:
Charles StrouseHrajú:
Warren Beatty, Faye Dunaway, Michael J. Pollard, Gene Hackman, Estelle Parsons, Denver Pyle, Dub Taylor, Evans Evans, Gene Wilder, Owen Bush, Patrick Cranshaw (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Skutočný príbeh milencov a bankových lupičov Bonnie Parkerovej a Clyda Barrowa sa odohráva v USA v čase hospodárskej krízy. Bonnie neuspokojuje fádny život v malom meste na americkom Stredozápade a túži po dobrodružstve i úniku z ťažkej reality. Keď spozná fešáckeho darebáka a drobného zlodeja Clyda, jej život sa náhle zmení. Clyda len nedávno prepustili z väzenia a už sa chce dať na dráhu bankového lupiča. Spolu s Bonnie založia zločineckú bandu, ktorá brázdi Ameriku od Oklahomy po Texas a rabuje banky. Zdá sa, že Bonnie a Clyde sú neporaziteľní a nikto ich nikdy nechytí. Správy o nich postupne prenikajú z mesta do mesta, zo štátu do štátu, až sa z nich napokon stanú hrdinovia titulných strán všetkých novín. Jednoduchí ľudia, ktorí sú v časoch biedy nespokojní s oficiálnymi predstaviteľmi moci a políciou, držia milencom na úteku palce a obdivujú ich napriek chýrom o ich násilných výčinoch. Nič však netrvá večne a aj lásku a život Bonnie a Clyda čaká tragický koniec. (RTVS)
(viac)Recenzie (326)
Zase jedna klasika, která jde naprosto mimo mě. One woman show Faye Dunaway, která naprosto zastiňuje všechno ostatní v tomhle filmu, zejména Warrena Beattyho, který celou dobu jen ukazuje své krásně bílé zuby, ale jinak nic moc nepředvádí. Děj je celý tak trochu chaotický, těžko říct, jestli vinou scénáře nebo režiséra, nicméně zvraty typu "Pojďte s námi loupit." - "Tak jo!" jsem moc nepochopila, stejně tak, jako jsem vlastně hlavním hrdinům ani moc nefandila. Což je asi dost velký problém u filmu tohohle typu. Mnohokrát jsem ve filmech dokázala sympatizovat a přát vrahům, zlodějům a podobným existencím a jejich mnohdy nevinné oběti považovat za totální záporáky. Ale tady mi to jejich vraždění tak nějak nešlo pod nos a boj Bonnie a Clyda proti... no právě, proti čemu oni vlastne bojovali? ()
Amorálna, rebelantská zábava s hviezdnym, veľmi sympatickým obsadením. Srdcom filmu je over-the-top chémia medzi Beattym a Dunaway. Niečo ako Easy Rider, akurát sa tu miesto fetovania a sexovania kradne a strieľa. Pozoruhodné, ako sa tvorcom tak závažnú tému podarilo udržať v tak odľahčenej a ľudskej rovine. Tarantino má tento film isto veľmi rád. ()
I po devětačtyřiceti letech stále vzrušující film, což je dáno zejména jeho pozicí mezi starou a novou hollywoodskou kinematografií. Na můj stodevětasedmdesátivteřinový videokomentář pro Letní kino se můžete podívat tady. ()
NFR 1992, Oscar 2 : Herečka VR - Estelle Parsons, Kamera + 8 nominací: Nejlepší film, Režie, Herec HR - Warren Beatty, Herec VR - Michael J. Pollard, Herec VR - Gene Hackman, Herečka HR - Faye Dunaway, Kostýmy, Scénář ()
Zločin nikdy dřív nebyl tak sexy. 95% Zajímavé komentáře: Visáč, genetique, Pacco, vincent, GodComplex, TotalFilm ()
Brutalní a divoká jízda smíšené dvojice gangsterů se skutečně povedla. ()
Amíci opravdu neví, co je dobré. Jinak by museli tenhle film velebit bezprostředně po jeho americké preméře. Ale ty jelita film nejprve zkritizovaly, a teprve když Bonnie a Clyde zaznamenali úspěch v Evropě, tak Amíkům došlo, že asi šlápli vedle, a nakonec z toho byl s velkou slávou dokonce i Oscar. A zcela zaslouženě. ()
║Rozpočet $2,5milióna║Tržby USA $50,700,000║Tržby Celosvetovo $70,000,000║ Príbeh ponúka príjemnú jazdu za hvizdu lietajúcich guliek z dvojicou Bonnie a Clyde, len škoda že ubehne rýchlejšie než sa stihneme nazdať. K väčšiemu zážitku chýba len lepšie rozrytí dej, takto to príde až moc priamočiare, z jasným ťahom do vytúženého cieľa. "Zábavné a drsné zároveň." /80%/ ()
Bonnie a Clyde je dalším snímkem, slavnou klasikou, jehož hodnocení po 40ceti letech už je trochu problematické. Někdo řekne, že takové filmy nestárnou, ale to je pravda jen do jisté míry. Herecky se těžko něco vytkne, herci plní, co mají (a Faye Dunaway je prostě neskutečně zajímavá žena...). Arthur Penn však celkově neobyčejnou jízdu točí obyčejně a zbytečně "rozkouskovaně". Film má své nedostatky nejen v tempu, ale i celkové zajímavosti pro diváka, kdy se některé momenty stávají "zbytečnými". Doba hospodářské krize však potěší všechny milovníky tohoto chmurného období americké historie (stejně jako mě). Svým způsobem je ale Bonnie a Clyde pokusem v mnohém ojedinělým. Ať romantickou linií, vyhýbáním se sexu, odstupem diváka i režiséra od ústřední dvojice... Je to škoda, ale s čistým srdcem více jak 3* dát prostě nemohu... Nebýt konce a Faye Dunaway, šlo by jednoduše zapomenutelný snímek. ()
Gangsterka jak ma byt - divak proste musi zlocincum fandit, protoze jsou zahrani tak skvelym zpusobem, ze to ani jinak nejde. Podle me nejlepsi film sveho druhu - bez debat. A zaverecny tragicky konec "hrdinu" - spickova prace kamery. Klobouk dolu. ()
Scénář: David Newman, Robert Benton .. Z dnešního pohledu naivní, ideově podbarvená a příliš epizodně roztříštěná podívaná. Historie legendárních lupičů je však natočena vskutku poutavě a ač dnes údernost závěrečné scény srazí do kolen jen málokoho nelze ji upřít bravurní zpracování. O přemíře násilí se nedá vůbec mluvit - téma by bez něj zcela zaniklo (schválně si sežeňte nějaký dokument o amerických gangsterech dvacátých a třicátých let, to bylo krve a vražd..). Pro Faye Dunaway mám prostě slabost už dlouho a herecky si zde vedla stejně dobře jako všichni veskrze začínající mladí herci, které zkušeně ukočíroval Arthur Penn. ()
Naprostá gangsterská legenda... a ve své době prý dokonce ,,nejbrutálnější film". Dneska se tomu dá jen těžko uvěřit... :-) ()
Bonnie a Clyde, to je příběh za všechny prachy. Romeo a Julie v „gangsta“ hávu. Jenže nic takového se v Pennově podání nenalézá. Místo psychologie a motivace postav jsou tu jen nelogické skoky v chování (Loupíme, chceš taky? Jasný!). Namísto osudové lásky a vzájemné jiskřivé chemie je to one woman show Faye Dunaway, která zastiňuje Clyda Warrena Beattyho takovým způsobem, až je bolestně jasné, že by se bez něj film vlastně i obešel. Navíc ta všudypřítomná „buranská“ nadsázka to v mých očích v mnoha scénách pohřbívá. Nevadí, že tam je. Vadí, že se s ní nepracuje s citem. Vrcholem je pak scéna přestřelky Barrowova gangu s policií a okolo zmateně pobíhající Blanche se sekáčkem. To je u mě synonymum největší možné filmové trapnosti. Naštěstí zbytek šlape, má to šmrnc a především tu již vychvalovanou Faye, která to drží Beattymu navzdory. ()
Jo tak tohle byla husťárna. Poprvé jsem to viděl asi v 9 letech a docela jsem to rozdejchával :-) . Jeden z nejlepších gangsterskejch filmů. ()
Úhrnem dodržují filmové příběhy pět zásad: směřování k cíli (každý charakter, ať už protagonista nebo antagonista, něco chce, čímž neustále promazává soukolí vyprávění), dvě linie (práce a láska), diskrétní nespojité členění na části (klasické-aristotelovské, či four-part, three-act, nebo z budhismu a jiných východních nauk pocházející členění na prohlédnutí smyslové iluze, pochopení příčiny všeho utrpení a překonání protikladů), kauzalita (ať už se jí míní globální zákonitosti ilustrované Čechovovou pistolí ze Strýčka Váni, nebo lokální narativní kauzalita a prostorová kontinuita) a deadliney (časový press na zvládnutí určitého úkonu, tzv. tikající hodinky). Vtip filmu Bonnie a Clyde spočívá pochopitelně v tom, že všechny zmíněné principy coby příkladný zástupce revizionistického Nového Hollywoodu převrací, čehož dokladem jsou absentující interiéry i velké orchestrální hudební plochy vnucující divákovi atmosféru a s ní i trivializované významy, a naopak přitakávání exteriérům a náročnější introspekci a jemnému šrafování, které nezůstává u vnějšího projevu postav. Bez nadsázky jediný ironický deadline klade film na Clydea: přivodit orgazmus Bonnie dříve, než oba desperáty dostihne epilog, přičemž ten je sestříhaný v nejlepším ejzenštejnovském duchu montáže atrakcionů. Ani o heterosexuální lásce nemůže být řeči, jediné vzplanutí zaznamenáme při setkání Clydea se svým bratrem Gene Hackmanem. Chtělo by se poznamenat, že se tu skutečným příběhem ze 30. let manifestují non-konformní hodnoty let šedesátých, tudíž že o ústřední dvojici tu jde úplně nejméně, pokud tedy nezaměňujeme prostředek a účel. Film jde ovšem v uvědomělosti tak daleko, že překračuje sama sebe a non-konformismus, potažmo komunismus, ukazuje jako hodnotou nereálnou a v konečném důsledku nemožnou a tragickou, jakkoliv by s tím extrémní levice, která nikdy nedokázala přijít se alternativním životaschopným obchodním modelem, a ji nevědomky zmanipulovaní „užiteční idioti“ nesouhlasili, protože čin podle nich mění sám horizont našeho chápání, a je proto apriori neproveditelné přesně určit, jak bude svět po vykonaném činu vypadat. Neměli bychom proto natolik artikulovat, co artikulovat nelze. Film jim nicméně oponuje a zobrazuje destrukci věrohodnosti, nikoliv ve smyslu naivního pojetí věrohodnosti jako souladu se skutečností, nýbrž jako souladu s tím, co lidé za skutečnost pokládají, odkazujíce tak k protikladu vyprávěného, verbalizovaného života (obvykle falešného, ale společností nějakým způsobem přijatého a sankcionovaného) a života žitého (zpravidla jde o pravý opak verbalizace). A vskutku: Oba od-verbalizovaní hrdinové jsou mnohem více tragické než romantické figury. Jejich život se postupně smrskává na neustálé přemisťování, vynucené strachem z odhalení. Když koncem šedesátých let veřejně promluvil jeden z přeživších členů skupiny, popsal tehdejší atmosféru slovy „bylo to peklo.“ I Faye Dunaway zvažuje na konci návrat před dobu, než byla poskvrněná zločinem a Clydem. Konečně chápe, proč považovali konzervativní myslitelé lidskou přirozenost za strnulou a nezměnitelnou. Tím se mělo dokázat, že jejich etické systémy a sociální instituce jsou nitěné a nezměnitelné vzhledem k tomu, že jsou vybudováni na přirozenosti člověka. Tak je také pochopitelné, že pokrokoví myslitelé uvítali výsledky výzkumu antropologie a psychologie, o kterých se zdálo, že mohou na rozdíl od toho dokázat nekonečnou proměnlivost lidské přirozenosti. Proměnlivost měla znamenat, že nenáviděné normy a instituce by mohly být právě tak proměnlivé. Avšak zastánci této teorie dospěli k právě tak neudržitelnému stanovisku. Kdyby byl totiž člověk schopen neomezeně se proměňovat, tak by mohl být opravdu navždy proměněn normami a institucemi, které jsou zaměřeny proti jeho blahu, aniž by existovala možnost mobilizovat vlastní síly lidské přirozenosti tak, aby se dosáhlo změny. V takovém případě by byl člověk jen loutkou společenských dohod a nikoliv aktivní bytostí, která svým vnitřním založením ostře reaguje na mocný tlak sociálních a kulturních poměrů. () (menej) (viac)
Úžasný strhující film. Gangsterská legenda tak jak má být. Film je úžasně natočen a působí neuvěřitelně svižně. Akční scény jsou skvělé a také zajímavá hudba. Bezchybný Gene Hackman. ()
„Sedíš v izbe a rozmýšľaš: ´Ako a kedy sa mi z toho podarí uniknúť?´.“ Ako hovoria múdre knihy, triler BONNIE A CLYDE spôsobil revolúciu, čo sa týka vnímania "estetiky" násilia a sexu v amerických filmoch. Napriek kontroverznému prijatiu medzi divákmi bol nominovaný na desiatich Oscarov, z nich dvoch získal (za kameru a herečku v podpornej úlohe – Estelle Parsons). Režisér Arthur Penn, ktorý o tri roky neskôr nakrútil rozkošne zábavný (anti)western s Dustinom Hoffmanom MALÝ VEĽKÝ MUŽ, režíruje výborne, herci (Dunaway, Hackman, Wilder a Beatty, ktorý snímku zároveň produkoval) výborne hrajú, akcia je ostrá, tempo skvelé a humor prítomný. Provokatívne, dráždivé, vzrušujúce. ()
Ani se nedivim, ze po uvedeni kritici tenhle film zprcali, ona je to vazne dost divna gangsterka. Takovej mix mezi paradni akci, kde prestrelky jsou absolutne dokonaly, poldove chcipaj jeden za druhym a ke slovu prijdou dualy, samopaly i granaty, ale pak taky vypln mezi jednotlivejma prestrelkama a vloupackama, ktera je bud otravna, kde se postavy hadaj, jsou nespokojeny nebo blbe cumi a kdy naopak jsou vesely a oslavujou a pusobi to spis jako nejaka komedie. Tomu taky prispivaj herci, kde si Beatty hraje na frajirka a clovek mu to i veri, ale v momente, kdy ma vlizt s zenskou do postele, tak akorat rve, ze neni loverboy a vzdycky nekam utece. Dunaway se sice snazi tvarit drsnacky, ale obcas pusobi spis jako vecne nespokojena blba blondyna. Nejlip hrajici tu je asi Hackman, bohuzel s jeho prichodem na platno je spojenej prichod jeho manzelky a Estelle Parsons je neskutecne urvana krava, ktera by si zaslouzila kopnout do prdele. S ostatnich postav me ale zaujal jeden, kteryho bych tady fakt necekal, naprosto paradni Gene Wilder. Celkove se jedna o rozhodne dobre natocenou, se skvelou hudbou, uzasnejma prestrelkama a paradnima hercema gangsterku, ale bohuzel ta vata mezi jednotlivejma vloupackama je obcas otravna az nudna a obcas se debilne skoci v deji, takze to vic nez na ty 4* nebude. ()
Outlaw westernová gangster-romance posazená na jihozápad kolem Krize, na kterou jsem čuměl s hubou dokořán a nechápal, že jsem to už dávno neviděl. Je to jedna velká střelená jízda před zákonem, která předznamenává ujetý šaškárny Johna Waterse, nebo modernější klasiky typu NATURAL BORN KILLERS, DEVIL’s REJECTS, Tarantina (půjčování odtud bylo jistě dost). Nevybavím si, kdy bych viděl tak intenzivní mix rebélie, svobody a lacinýho násilí už tak brzy jako právě zde. Herce nezapomenete a korunku nasazuje rozverná banjo muzika, jo, bezesporu Americana kultovka až navěky. Docela přesně shrnuto slovy Rogera Eberta: "Years from now it is quite possible that Bonnie and Clyde will be seen as the definitive film of the 1960s, showing with sadness, humor and unforgiving detail what one society had come to." [Noir Film Fest 2020] ()
Jeden ze 100 filmů, které musíte vidět, než umřete. Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden ze 100 nejlepších životopisných filmů - 100 Greatest Biography Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Celosvětově divácky úspěšný film. Dnes už kultovní gangsterka s krásnou znuděnou servírkou Bonnie Faye Dunawayovou a charismatickým Clydem Warrenem Beattym. Zločin je zábava a sláva, zločin je protest proti ubíjejícímu světu, i brutální zločinec je sympaťák. A policajt? Je zlý a pro legraci - nebo na odstřel. Zločin však znamená také osamění, věčný útěk, bolest a smrt. Závěrečná střílecí scéna vešla do dějin filmu: http://www.youtube.com/watch?v=MhyCCB_xm7U Trailer: http://www.csfd.cz/film/7190-bonnie-a-clyde-bonnie-and-clyde/videa/ ()
Reklama