Réžia:
Filip RenčScenár:
Filip RenčKamera:
Juraj FándliHudba:
Ondřej SoukupHrajú:
Aňa Geislerová, Barbora Hrzánová, Soňa Valentová, Eva Holubová, Jaroslava Hanušová, Jan Schmid, Filip Renč, Eduard Cupák, Věra Nováková, Vlasta Mecnarowská (viac)Obsahy(1)
Administrativním omylem se čtrnáctiletá Marika dostane místo do dětského domova do ústavu pro mentálně choré, odkud není úniku. Panuje v něm nelidská mašinérie a sadistické vychovatelky používají tak drastické "výchovné" metody, že se dívka rozhodne bezvýchodnou situaci řešit zoufalým činem... (Magic Box)
Recenzie (446)
Já nevím. Mě to celé nějak nezaujalo. Jako psychologický snímek by to samozřejmě šlo. Navíc celkem zajímavý až do konce. A já mám ještě k tomu rád filmy dle skutečných událostí. Aňa Geislerová skvělá, k tomu vynikající Eva Holubová, díky které je film ještě mrazivější než je sám o sobě a samozřejmě skvělá Barbora Hrzánová. No a Filip Renč prostě není herec. Dobrý režisér to ano, ale herec ne a je to poznat. Už to, že film byl natočen dle povídky Josefa Klímy by samo o sobě mělo být zárukou kvality. Ale mě zde něco prostě chybí. Mám pocit, že se zde dlouho nic neděje a vše graduje až na konci. Na druhé straně, u psychologických snímků to tak bývá. Já osobně dávám toto hodnocení, výš si myslím, že film asi nejde, ale je to hodně na hraně. Mě to zkrátka stačilo shlédnout jednou. ()
Je to depresivní...na člověká padá tíseň. ()
tak tohle může hejtit snad jen úplnej dement (nemyšleno nijak zle, spíš odkazně). Renč zde vytvořil jednak kult, jednak, možna né jeho zásluhou, jednu z největších českých hereček přelomu tisíciletí. ()
bezmocnej vztek a slzy..tohle ne..tohle by měli přehrávat všem budoucím pedagogům, personálu v ústavech a vychovatelům.. a úředníkům, co rozhodují o osudech lidí, kteří tomu systému nemají jak vzdorovat.... ()
Poprve jsem to videl tesne po premiere v 90. letech a tehdy i dnes na me tento film udelal velmi silny dojem. Sevreny a pusobivy pribeh, suvereni rezie a solidni scenar. Skoro bezchybne herecke vykony. Pamatuju si, ze v dobe vzniku byl Renc spolecne s J. Sverakem povazovan za nejvetsi nadeji mezi ceskymi rezisery. Dnes Renc toci remeslne slusne odvedenou praci, ale rozhodne je zrejme, ze ma na vic. Jen drobna poznamka - natacelo se ve Zlinskych atelierech a navic ve spolupraci se slovenskym studiem v Kolibe. Barrandov byl tenkrat trochu v rozkladu... ()
Slibny zacatek nadejneho rezisera a talentovane herecky. ()
Jeden z nejdepresivnějších československých filmů, které jsem viděl. ()
Na české poměry nezvykle drsný film ()
Nejprve se přiznám, že jsem film viděl sice dříve, ale příliš mne neoslovil. Až nyní s odstupem jak doby v níž se film odehrává, tak především mé vlastní jsem seděl a mrazivě zařezán sledoval svůj netebook. Renč dokáže na základě nepochopitelných bizarností minulého režimu rozvinout psychologický thriller, kde napětí krásně stoupá, a za pomoci výrazných hereckých výkonů ve vedlejších rolích i graduje. Mladičká zrzečka s pronikavě nevinnýma modrýma očima, mne v době současné příliš neoslňuje, ale zde její omylná výmluvnost a autenticita až bere dech. To vše je podpořeno hudbou Onřeje Soukupa, u které jsem měl někdy pocit laciného zvýrazňování ovšem někdy také pravý opak. Prostě opravdu příjemný zážitek. ()
* Filip Renč má jasno: "Případ z roku 1984 jsem využil jen jako motiv, Requiem je umělecký film." V úvodních titulcích se však objeví věta: Film byl natočen podle skutečné události. * Requiem mělo úspěch – jen roku 1991 na něj do kin přišlo na půl milionu diváků. Ti získali pocit, že se v Měděnci odehrálo přibližně totéž, co viděli na plátně. Omyl. * Renč například vykreslil mědenecký ústav jako zámek hrůzy. Byla to pěkná vila se zahradou plnou růží. * Aňa Geislerová nemá s tehdejší žhářkou společného vůbec nic. Eva Kováčová nebyla krásná ani hodná dívka, nýbrž těžko zvladatelná, temperamentní Romka, mimo jiné s lesbickými sklony. * Ve filmu jsou scény, které se v Měděnci nemohly odehrát – žádná chovanka by si například nehrála na pokoji s kladivem, žhářka při svém činu nevyužila hořlavinu, stačily jí zápalky, papíry a hadry. * Požárníci k požáru nepřistupovali laxně, jak se zdá z filmu, pouze jaksi neměli čím hasit. Nenašli kupříkladu hydrant. * Na místě ústavu dnes není po domě ani po tragédii žádná stopa. O kus dál je od loňska památník šestadvaceti mrtvým chovankám. ()
Mrazivý,působivý,dojemný,excelentní.Takhe si PŘEDSTAVUJI film.Film který jěště týden po shlédnutí budete mít plnou hlavu ()
FIlip Renč začal zvostra jen co je pravda. Je jen škoda, že na svůj úspěšný celovečerní debut co do kvality již nenavázal. ()
Tenhle film má své chyby. Některé výkony sester nebo Filip Renč, který vypadal uplně stejně jak Liška. Téma bylo však natolik silné a dojemné, že to prostě s člověkem zamává. Anna Geislerová zahrála na svůj věk skvěle, ale můj opravdový obdiv má Bára Hrzánová, která je jednou z nejlepších českých hereček vůbec. Mimochodem, všimli jste si, že všechny scény z léčebny nejsou natočené ve stejném zámku? Scéna s požárem se totiž natáčela u nás na Valašsku v jedné vísce jménem Lešná a místním hasičským sborem:)) Asi to bylo levnější. ()
Requiem je čistokrevný psychologický thriller, který podle mě nemá v české kinematografii konkurenci. Ten příběh mě opravdu zasáhl a doslova přilepil k obrazovce. Ta absolutní beznaděj Mariky z prostředí, do kterého vůbec nepatří, ta šikana vychovatelek, chvíle naděje a totální beznaděje, snaha porozumět mentálně postiženým. To všechno dělá z Requiemu opravdu veledílo. ()
Dosti mrazivý film, který je založený na skutečným příběhu. Anna Geislerová je zde výtečná a režisér Filip Renč natočil svůj první celovečerní režijní debut, který je bohužel tím nejlepším co dosud natočil. ()
Mráz po zádech, atmosféra podobná Padlým ženám. Jak se dostat odněkud, kam nepatřím, ale odkud není návratu a ještě mezitím ze sebe nenechat udělat cosi, abych zapadla a nevybočovala. Sice se Renč od původních událostí odchýlil, ale v rámci působivosti díla odpouštím. ()
Nádherně odporná role Soni Valentové a výborně zahraná tragikomická figurka doktora v podání Eduarda Cupáka, ale že by Requiem pro panenku bylo zase až takovým zázrakem, jak se zde někteří pokoušejí tvrdit, tak to bohužel. S povděkem kvituji několik záběrů z mé domovské Kroměříže ;-). ()
Nedá se to snad brát ani jako pravdivý příběh, protože Renč se inspiroval skutečností hodně málo. To ale nemění nic na tom, že natočil skvělý film. Z některých scén, zvláště v kombinaci se Soukupovou hudbou, mě pořádně mrazilo v zádech. Atmosféra zámku byla také dost děsivá, stejně tak Eva Holubová a Soňa Valentová v roli vychovatelek. Aňa Gaislerová si tímto dramatem zajistila zářivou budoucnost, od Báry Hrzánové nečekám jiný, než výborný výkon. Filip Renč tu ukazuje, že v době natáčení tohoto snímku byl velkým nadšencem do filmování, což z něho asi časem vyprchalo... A je zjevné, jakým filmem se nechal inspirovat. **** ()
Jeden z nejlepších filmů, které v ČR po roce 90 vznikly. Herecké výkony jsou nad očekávání uvěřitelné a výkony představitelek vychovatelek v ústavu hodnotím dokonce jako vynikající. Snad jediný slabší herecký výkon podal ředitel ústavu, který byl sice uvěřitelně zmatený a lenivý, ale přeci jenom místy trochu přehrával do necílené grotesky. Dokonce se mi líbí i kamera a střihy, které rozhodně patří na české poměry k tomu lepšímu… Opravdu silný příběh, který musí s člověkem zamávat a když je film ještě inspirován realitou, tak obzvlášť… Nemám téměř žádné výtky k tomuto filmu, který patří mezi moje oblíbené. Největší předností jsou rozhodně skvělé herecké výkony a scénář, který nepostrádá gradaci děje, ale i možnost vytvářet si během příběhu určitá pouta k postavám a to i přes to, že se může zdát, že film letí někdy až příliš rychle dopředu, což je ovšem jeho devíza, protože nenabízí pražádný prostor pro nudu. 9/10 ()
Padám na kolena. Tak skvělé znázornění beznaděje a sklíčenosti... Nepříjemný film nemusí být vždy špatný a blázni nemusí být vždy blázni. Konečně to někdo uvěřitelně sdělil lidem. ()
Reklama