Réžia:
Mariana Čengel SolčanskáKamera:
Laco JanošťákHudba:
Vladimír MartinkaHrajú:
Dana Droppová, Radka Caldová, Vica Kerekes, Zuzana Mauréry, Aňa Geislerová, Karel Dobrý, Cyril Dobrý, Lukáš Pelč, Peter Nádasdi, Vilma Frantová (viac)Obsahy(1)
Snímka rozpráva príbeh dvoch dievčat zmietaných citovou neistotou. V období prvej svetovej vojny prichádza 15-ročná Anka (Dana Droppová) pracovať ako slúžka do pražskej vily vysokopostaveného rakúsko-uhorského úradníka (Karel Dobrý) a jeho manželky (Zuzana Mauréry). Ankinou novou rodinou sa stáva zvyšné služobníctvo – kuchárka Kristína (Anna Geislerová), slúžka Líza (Vica Kerekes) či záhradník Štefan (Lukáš Pelč). Okrem nich však získava aj úhlavného nepriateľa - rovnako starú dcéru z panskej rodiny, Resi (Radka Caldová). Nevraživosť sa však postupne premení na sympatie a medzi mladými ženami sa rozvinie romantický vzťah. To všetko v čase, keď ženy nemali ani volebné právo, nieto ešte právo na lásku podľa vlastného výberu. Podarí sa ich vzťahu prežiť alebo doplatí na vtedajšie normy a pravidlá? (Continental Film)
(viac)Recenzie (120)
Červnená knihovna moderního hávu - Bláža má ráda Máňu. Nic jiného v tom není, snad jen trocha obnažení. Je ho právě akorát, aby se to dalo dodívat. ()
Text Hany Lasicové nabídl zajímavé téma a jsem velmi ráda, že se dočkal i filmového přepisu. Zdá se, že změna Vídně za Prahu byla nevyhnutelná, protože dnes nedokážeme kolektivně vstřebat tu skutečnost, že jsme mívali jiné hlavní město a toužíme po staropražském heritage žánru. Výsledný film je krásná historická práce, s půvabným jazykovým babylónem. Kromě hlavní lesbické romance je tu klasický "román pro služky", rozpad Rakousko-Uherska a vnitřní život rodiny, se kterou bychom dnes už měnit nechtěli. Herecky svítí nad hlavní dvojicí především Kerekes, Mauréry, Geislerová a Dobrý. ()
U mňa zase nudný priemer a film, ktorý možno vypočítavo brnká na strunu LGBTI+,-,x, :, a neviem akej ešte... Nechcem týmto film rovno odrovnať, ale je to v posledných rokoch fakt hnus. (Žite si v kľude svoje životy, ale netlačte nám to nasilu do ksichtu, prosím!) Už vlastne taká klasika od Solčanskej, ktorá ešte potrebuje tak 10 filmov a potom možno prekročí ten svoj priemer. Rovnako tak už klasika pri slovenských hercoch, ktorí neartikulujú a často im nie je rozumieť...Ja to fakt nechápem - v dnešnej technickej dobe! nie sme schopný prekonať 30-50 ročné filmy v zvukovej kvalite? Pri staršom filme môžem umývať riady a aj tak budem rozumieť, no tu..., škoda reči. Je mi jasné, že kniha ako predloha mohla zaujať, ale na filmový príbeh mi to prišlo trochu plytké a tam kde Slováci a Češi nedokážu naplno zaujať príbehom, tak radi pribalia nahotu alebo vulgarizmy, aby sme aspoň šokovali, aby o nás písali, keď už nič. Ťažko niekoho herecky vyzdvihovať, vo filme je mnoho postáv a skáčeme od jednej postavy k druhej. Fajn vykreslená doba, výborná hudba, niektoré scénky ok, ale ako celok ma to nezaujalo, skôr sklamalo. Slabý priemer. 50%. ()
Dobové drama Služka zvládá vypovídat o své době i vývoji postavení žen ve společnosti, kdy se navíc může opřít o solidní řemeslnou stránku a občasné surovější a expresivní momenty. Výsledek možná není tolik šokující, svůj účel ovšem bez problému splňuje.... ()
Ve výsledku velice vydařený příběh, dal bych čtyři hvězdy, ale něco mi tam vadilo a nevím co.. něco kazilo dojem... ()
Nečekaně příjemné překvapení v nabídce Netflixu, které mě nadchlo jak zobrazením některých aspektů, které dobové filmy obvykle přehlížejí (defekace a vynášení nočníku, menstruační krev, široce rozšířený c. k. multilingvismus, atd.), tak hereckým obsazením a povedeným soundtrackem. Navzdory tomu, že to má skoro 2 hodiny, mě to dějově strašně bavilo, a byl jsem překvapený, jakým směrem se to postupně vydalo (o zápletce jsem předem nic nevěděl, což je můj preferovaný přístup k většině filmů) - začíná to jako Anna Proletářka, ale brzy se to přehoupne do jiné roviny, která například může vzdáleně připomenout Deník komorné, a celé to ústí v překvapivý závěr, který mě zarazil informací, že titulní postava měla skutečný předobraz, což opět snímku jen dodává na zajímavosti. Místy slabší dialogy (např. o politice mezi mužskými postavami) sice asi nezapřou, že knižní předloha Lasicové pravděpodobně nebude žádné veledílo (alespoň soudě dle kritických čtenářských ohlasů, co jsem tak letmo koukal), ale stejně si nevybavuji, kdy mě nějaký domácí film tak moc bavil tím, jak z ohraných kulis dokázal vytvořit něco, co působí tak svěžím a invenčním dojmem. ()
Je mi úplně jedno, co spolu dva dospělí lidé dobrovolně dělají v ložnici. Jsem ochotna přijímat i to, že moderní film zobrazuje i to nejintimnější jednání lidí. Nepohoršují mě dokonce ani lesbické scény, které jsou zde natočeny velice mravně a citlivě. Ale jděte už do háje s těmi feministickými stereotypy! Všichni muži ve Služce jsou hovada, která umí jen drsně souložit a radovat se z války. Holky, klidně se ocicmávejte a ujišťujte se vzájemně o tom, že mužský jsou fuj fuj a vůbec nejsou potřeba, ale umožněte nám, evidentně menšině, heterosexuálkám se nestydět za to, že jsme ženské. Jiných výtek bych ke Služce neměla, jako kostýmní drama velmi dobře funguje, na pád monarchie se kouká z neotřelého úhlu pohledu a Dana Droppová je vážně skvělá. ()
Som rád, že to vzniklo. A niektoré nápady sú fajn. Len Solčanská je tak zlá režisérka bez autorského rukopisu, že je to celé sterilné, televízne, a dokonca aj emocionálne naložené scény pôrodu a zakázaných lások, sú tu proste bez náboja. Premárnený potenciál. ()
Slovensko-česká odpověď na Portrét dívky v plamenech, která mi paradoxně sedla mnohem více než oceňovaný francouzský předobraz. Nečekaně suverénně odvyprávěná feministická dobovka, kterou si bez brblání klidně dám někdy znovu, přestože tomuhle ranku filmů se jinak dost vyhýbám. 70 % ()
Prvý film Mariany Čengel Solčanskej, ktorý pôsobí ako kino film, neobsahuje trápne scény a preklenul sa cez priemer. Z hľadiska európskej kinematografie samozrejme nejde o žiaden zázrak, ale v rámci slovenskej o malý zázrak ide. Hlavné ženské postavy hrajú málo opozerané herečky, postavy nie sú rozdelené typologicky na dobré a zlé, ale sú to proste ľudia a Anna vám napríklad vôbec nemusí byť sympatická a napriek tomu sa vám môže Slúžka ako celok páčiť. Je chvályhodné, že Solčanská po toľkých pokusoch dozrela. Lepšie trochu neskôr, než nikdy. ()
Dost ohrané téma a zpracování také není ničím zajímavé. Škoda. ()
Nevidel som Únos, ani Sviňu a dielo Mariany Čengel Solčanskej som nakúsol Slúžkou. Zdanlivo jednoduchý príbeh štiavnického dievčaťa, ktoré odchádza slúžiť do nemeckej rodiny v Prahe je ozvláštnený viacerými vedľajšími motívmi a svoje zohráva aj komplikovaná atmosféra prelomu storočí. S filmom som celkom spokojný, reálie boli starostlivo vybrané, postavy vytvárali málo opozeraní herci, sem tam ma zaujala aj dobrá hudba, páčili sa mi viaceré detaily. Obočie som dvíhal iba nad vzťahom Anky a Rézi a najmä pri malej zrozumiteľnosti časti dialógov, čo považujem už pomaly za chronický nedostatok slovenských filmov. ()
Lesbo smutno dráma, ach jaj či len jediná slzička vyšla! Fajn kostýmy a akože dobová atmosféra, ale najviac trefný je názov. Slúžka. Presne tak. V rámci filmu ich je niekoľko, vlastne celá halda. Lasicová, čo ťaží len z mena, sa potrebuje uplatniť, tak čo napíše? Niečo o LGBT, lebo to je trendy a in. Takže áno, slúžka. Slúžka systému. Solčanská ako réžia, to obsadíš hneď, veď tá je slúžkou systému už od začiatku kariéry. Inak by vlastne ani žiadna kariéra nebola. No a tie "herečky". Prepánajána, má ta Kerekes vôbec súdnosť? To jej vôbec nevadí, že v každom filme je len za handru, za slúžku akéhokoľvek scenára, v rámci ktoré sa musí vyzliekať, ukazovať kozy, nechať sa po nich chmatať, nechať sa furt iným chlapom jebať? Tomu ona hovorí herecký výkon? Nikdy žiadny neukázala. Podobne je to aj s inými slúžkami a tá hlavná dostala svoju rolu len pre atribúty už spomenuté: budeš sa lesbiť, ukážeš všetko? Tak šup ťa do hlavnej roly, nech máš na splátku hypotéky. Takže áno, Slúžka je trefný názov. Len mal byť v pluráli. ()
Komentář uživatele Arsenal83 je krásnou ukázkou toho, že zlý zavistivý piče ještě nevymřeli :-) Ačkoliv Solčanské film (její Sviňa jsem hodnotil též za plný počet) předcházelo (pochopitelně z marketingových důvodů) silné bušení se v prsa, jak je to skandální film o zakázané ženské lásce, ve skutečnosti je to z tohoto pohledu čajíček. Já bych rozhodně přitlačil na pilu a nebál se trochu drsnější erotiky. Neokoukaná Dana Droppová je hezká jako obrázek (stejně jako v už vzpomínané Sviňa), Radka Caldová věrohodně zahrála mladou Němku, obě svlečené. Kamera, hudba, střih na výbornou. Škoda jen absence titulků pro německé pasáže, přeci jen naposlouchaných slov mám málo. Jako kostýmní historické drama s klasicky připraveným komparsem (úplně jsem se tam viděl, stejně jak před lety) to funguje na výbornou. A mimochodem, Dana má bezkonkurenčně nejhezčí čs filmová prsa desetiletí! ()
Vizuálně krásné, chválím mnohojazyčnost, tehdy doma běžnou, hezky obsazeno, kostýmy, parádní hudba. Vadil mi zvuk, mladí herci neartikulují. Je to feministická, rovnostářská zadnice rozložená na několika levičáckých židlích. Být služkou v městském domě bylo sakra těžké, ale taky se umíralo hlady a zimou, čili šlapat do podmínek, jak to tehdy holky měly, spíše veškeré ženy, zasluhuje širokoúhlejší objektivy, které by se měly protáhnout realitou tehdejších bočních ulic, malých měst nebo venkovem. Být služkou v měšťanském pražském domě znamenalo výhody, o kterých se služce na slovenském statku nesnilo. Šablona O všech chlapech hajzlech a chápavých, svobodomyslných lasturách je úsměvná. Veškeré postavy jsou zajímavější, než samotná služka, což ale nesouvisí s výkonem šikovné Danky Droppové. Její postava není precizně napsaná, ani zachycená. Špínu znázorňuje hovno a chcanky v nočníku, ulice Prahy jsou vypulírované, jako ostatně každý záběr, místo potkanů nás oblaží ochočená nutrie, která Prahu zaplavila v posledních patnácti letech a u nového kanálu si posedí jeden žebrák. Solčanské práce neřadím k oblíbeným, jsou ploché, sterilní, kloužou po povrchu, takový Netflix z Wishe, ani kdyby trvaly pět hodin, postavy nebudou blíž. Schopný vypravěč vystihne hloubku postav na minimu prostoru, pak je čas i na historické události a kontext, tato režisérka to ve své práci neukazuje, jede na líbivý vizuální efekt, i tady je to vidět, Služka je každopádně jejím nejlepším počinem. Zralé a spolehlivé výkony výborné Ani i Zuzany Mauréry, skvělá Vica, vždy senzační Karel Dobrý, hudba a kamera film vytáhli. Lesbická rovina mi přišla našroubaná zbytečně a kostrbatě, a to píšu z pozice podporovatele LGBTI+ komunity, se kterými pravidelně spolupracuji. Příběh by to byl zajímavý i bez toho, navíc by působil realističtěji. Nie ako úžasne bystré, progresívne dievčatko z Banskej Štiavnice, (kam liberalismus nedorazil ešte dnes, pri posledných voľbách sa hlasy sypali náckovi Kotlebovi, žienky odtiaľ podporili slovenského obecného capa, šovinistu a prasáka 3v1 Borisa Kollára, lebo im imponuje ten, čo ženu nabúcha, zbije a zasa nabúcha. A klerofašismus plus zasratý bigotný katolicismus sa ukáže aj tento september, lebo mesto je to krásne, ale mentálna absolútna do riti diera zaostalých pôvodnych obyvateľov a výnimkám česť!), ktoré si jeden večer v Prahe osedlalo sluhu, len aby mohlo svojej zamestnávateľke, o chvíľu, skúsenými prstami a jazykom ukázať, aké že to milovanie je. Spíš věřím přátelství v beznadějném žalu a prosté lidské ochotě odvézt a vychovat cizí dítě z nešťastného manželství ve vlastní režii, byť jako své, nemanželské. Statečná paní a nebyla jediná. Znám pána zrovna z okolí BŠ, toho taky vychovala bývalá rodinná služka a spolu s ním své vlastní tři děti, které porodila později. Stalo se tak po druhé světové, rodiče mu zemřeli, mohl skončit v dětském domově, ale mladé ženě, která u nich do znárodnění sloužila, se chlapečka zželelo, vychovala ho jako svého, dokonce ho nechala vystudovat vysokou školu. Pán ještě žije. A teď na to zkus naplácat, že beztak vyprstila paní domu. 😆 () (menej) (viac)
Vydareny film o tom, jak je naplnujici naplnit prani srdce, jak psychicky,tak emocionalne Nerovny lesbicky vztah v realiich rozpadu Rakousko-Uherska a jedne rodiny podle knihy Hany Lasicove. Vztahy jsou dobre vylicene a historicka doba take. Muzi jsou hrubianu, smetanka mravne zkazena a zeny trpi. Tajne milenky se raduji, ze muzi musi do valky. Zajimavejsi je ritualni kazdodennost jako vynaseni nocniku. ()
Snímok Mariany Čengel Solčanskej je esteticky krásny, ľahko provokatívny, nežne drsný a precízne realistický. Technicky je dokonalý, každá zložka je poctivou prácou, určite by som vyzdvihol réžiu, kameru a hudbu. Niekto môže mať problém s prezentovaním vzťahu dvoch žien a nebude mu to pasovať do vtedajšieho prostredia, žije však hlboko v omyle. Liberálnejšie vnímanie sveta nie je len otázkou súčasnosti, aj v minulosti sa odohrávali rôzne drámy, len sa o nich nevedelo. Oceňujem na filme poetiku minulosti ale i zobrazenie ponižujúcich vzťahov medzi služobníctvom a ich panstvom. Pre historických analfabetov film umne pracuje s históriou, takže nie sú vystavovaní hlbokými dejinnými udalosťami a mohli príbeh ľahšie prijať. Herecky je film typologicky presný, všetci herci odviedli poctivú prácu. Počas celého sledovania filmu je zrejmé, že snímok neustále dozrieva až prekvitne do želaného konca. ()
Celkem povedený a v zásadě i dost dojemný snímek dle informací, že byl natočen podle skutečných událostí. Vedle dvou mně neznámých ústředních hereček dost vyniká výkon Zuzany Mauréry a zvláštně irituje postava Ani Geislerové. První polovina byla lepší než ta druhá, ale celkově dobrý dojem. Jen jsem občas byl z té změti jazyků zmatený, nicméně tak to v té době určitě fungovalo. ()
Vlhké lesbické sny pí režisérky, odehrávající se na pozadí jakýchsi podružných historických událostí, jakými jsou třeba jakási Světová válka, nebo rozpad jakéhosi Rakousko-Uherska. Všechny mužské postavy ve filmu jsou záporné, chlapi jsou buď násilnická hovada, tupci, pokrytci, nebo magoři. Jsou dobří leda k tomu, aby pomohli zplodit dítě lesbickým milenkám a nejlépe samozřejmě děvče. Tak to jsou asi hlavní vjemy, které jsem si z filmu odnesl. A nemusím snad podotýkat, že kvůli sobě jsem se na něj opravdu nedíval. ()
C. k. Portrét dívky v plamenech. Slovensko-česká Služka nabízí převážně ženský, svěží a nekompromisní pohled na malé společenské dějiny z období konce monarchie. Jen houšť. ()
Reklama