Réžia:
Zdeněk TroškaKamera:
Jaroslav BrabecHudba:
Harry MacourekHrajú:
Blanka Bohdanová, Eduard Cupák, Patricie Havlíčková, Michaela Kuklová, Ivan Jiřík, Zdeněk Martínek, Tomáš Hanák, Valerie Kaplanová, Vladimír Huber (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Rok 1781. Stárnoucí a životem zklamaná hraběnka Marie Karolina Chamaré (B. Bohdanová) poskytuje na svém zámku pohostinnost abbému (E. Cupák), jenž se u katolických obyvatel panství těší značnému vlivu. Ve skutečnosti je to bývalý jezuita a fanatický odpůrce jakohokoliv pokroku. Jediný, kdo mu dokáže v názorech na víru a vzdělání odporovat, je mladý vídeňský lékař Kamenický (P. Svoboda). Právě díky němu najde zatrpklá hraběnka novou radost ze života. Její manžel se totiž o ženu ani o panství nestará a věnuje se jen hledání podzemního pokladu a svádění hraběnčiny chráněnkyně Renáty (P. Havlíčková). V té době se do kraje vrací českobratrský emigrant Václav Horák (T. Hanák), který se v jeskynním úkrytu tajně schází se svou milou Frantinou (M. Kuklová). Žárlivý nápadník Tomáš (I. Jiřík) však jejich skrýš odhalí a s pomocí abbého rozpoutá na "kacířského" nepřítele krvavý hon. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (66)
Podle mě totální blábol s režijními a bohužel i hereckými výkony na úrovni amatérského filmu. Historicky naprosto nevěrohodné, filmařsky zmatené, nesourodé, s až moc velkou snahou být "originální". Tady někde bych viděl začátky Troškových konců. ()
Z dnešního pohledu velmi netypický Troška. Nejen tématem, ale i určitou uměleckou ambicí. Dodávám, že zvládnutou. Škoda toho rychlého závěru. Výborný historický film, který ale bohužel v televizi není k vidění. ()
Příběh trochu zmatený a neučesaný, na tomto snímku spíše zaujme velmi atmosferický obraz doby podporován inventní kamerou a zajímavý výkon B. Bohdanové. Zato mladičká Kuklová zde předvedla tak otřesný výkon, že si ten konec své postavy plně zasloužila! ()
Jak udělat z Jiráska thriller, no to mě podrž... 1) V úmrtní den pršelo a bylo sychravo. Jaká to nepohoda na tak dalekou cestu!, řekla s úsměvem císařovna. Odpoledne se její rysy velice změnily; císař se jí tázal, trpí-li bolestí. Kývla hlavou, nicméně zanedlouho vstala pojednou z lenošky, ve které odpočívala, a přešla komnatu. Za půl hodiny nastal smrtelný zápas. Bylo jí dusno; zvolala, aby otevřeli okna, a chtěla vstát. Císař ji jemně zadržel a tázal se: Kam ráčí Vaše Veličenstvo? K Tobě, jdu, Bože, to promluvila, pak sklesla; pak zašeptala ještě několik nesrozumitelných slov, a veliké císařovny již nebylo více._____ 2) Nechť si čtenář vychutná krásnou češtinu velkého vyprávěče 30letého Aloise Jiráska, jak ji presentuje v úsměvné novele "Poklad", díle to krátkém a dobrodružném. Jako student jsem ji zhltl jedním dechem za pár hodin a dodnes mám z této četby příjemný pocit. Jirásek ji napsal pro široké vrstvy u příležitosti sta let od vyhlášení tolerančního patentu._____ 3) Komunističtí "obrozenci" jistě měli radost, jak pěkně a názorně je ve filmu zobrazeno období temna, a to doslova mj. prací osvětlovačů, kdy zármutlivě působí i sluneční svit pronikající otevřeným oknem. 31letý režisér a scénárista Zdeněk Troška prokázal svůj talent na výběr lokací. A k tomu vytvořil jakýsi psychologický thriller s dusivou atmosférou, tak vzdálenou prosluněné nadějeplné knižní předloze._____ 4) Pokud skousneme tuto koncepční změnu a smíříme se s temným vyzněním díla, pak ovšem nutno říci, že jako thriller se film docela podařil. Silně věci pomohl nádherný herecký výkon 54leté Blanky Bohdanové (ochrnutá hraběnka Chamaré) i kompozice scén připomínající oživlé dobové obrazy. ()
Překvapivě slušný film . Souhlas komentář Crocuta. ()
Prvních pět minut je hotová apokalypsa, která se odehrává ve snu hraběnky Chamaré (Blanka Bohdanová). Poté se začne rozvíjet pochmurný příběh z konce 18. století, kdy katoličtí křesťané v čele s abbém (Eduard Cupák) nechtějí přijmout žádné reformy než na co jsou zvyklí a luterány s jejich přesvědčením by nejradši upálili. I přes již vydaný Toleranční patent Josefem II. z konce roku 1781. Příběh je chvílemi docela zmatený, ale to mu neubírá na oné pochmurnosti a temnosti, která je ve filmu pevně zakořeněna. Takový nadějný režisér byl Zdeněk Troška, že je k nevíře, co točí v současnosti za bahno. Tohle je totiž dílo v československé kinematografii zcela ojedinělé. Už jen kvůli úvodní scéně, která nemá v našem filmu podobné zastoupení a také nápaditá kamera Jaroslava Brabce nebo hudba Harryho Macourka hrají velký prim. ()
Pomerne slusny "gothic" pribeh, ktery nachava dost mist pro napeti i divakovo premytani - docela me zaskocilo, ze to delal Troska, takovou peknou vec jsem od neho vazne necekal ;] A Eda Cupak je tam vyborny - fak si tu zapornou roli squele uzil. ()
Ani se jednomu věřit nechce, že hutnou atmosférou oplývající "Poklad hraběte Chamaré" natočil Zdeněk Troška. Týž Troška, který točí dnes pro pracující masy intelektu IQ tykve lidové taškařice jako "Kameňáky" a jiné zhůvařilosti. Opravdu to režíroval Troška? :-) ()
Historický snímek na motivy novely A.Jiráska. ()
Taková obdoba slavného Kladiva na čarodějnice, která je ale spíše stavěná coby výjev doby než normálně uspořádaný příběh. Vůbec mi to však nevadí, aspoň tak ještě více vynikne to, na co si vzpomenu jako první, když se mě zeptáte na tento film - atmosféru. Až neuvěřitelné, že tím člověkem, který má na jejím vytvoření zásluhu, je Zdeněk Troška. Zajímalo by mě, co ho tak táhlo k těm nepohádkám a lidovým komediím, že mu nevadilo, že si zkazí pověst. Původně bych uvažoval o třech hvězdičkách díky té dějové skladbě, jenomže jestli mě pan režisér již dříve u Boty jménem Melichar překvapil, že umí natočit dobrý film, zde mě překvapil o to více, že umí i dobře vést herce - výkony Bohdanové a hlavně Cupáka jsou jednou z deviz filmu. Jaký to kontrast oproti dnešku, kdy si zve k sobě herecké neumětelstvo typu Gotta či Hůlky. Výsledně slabší čtyři hvězdy a asi nejlepší Troškův film. ()
Zdeňku, Zdeňku, Zdeňku! Proč? Proč se navykašleš na všechny ty vřískající báby a nenatočíš opět něco tak silnýho a atmosférickýho, jako je tohle? Protože za tenhle film Ti tleskám. Kamera a střih surrealistické, místy až expresionistické. Některé záběry (především úvodní snová sekvence a pak běhy lesem) až nápadně připomínají Juraje Herze (Panna a netvor). Silný příběh v komornějším prostředí podpořen špičkovými herci. O Cupákově umění jsem nikdy nepochyboval. Pavel Pípal též velmi osobitý, ale nejvíc mě překvapila Blanka Bohdanová. Ne, že by byla špatná herečka, ale mám ji vštípenou jako nepříjemnou starou bábu, znepříjemňující život všem okolo (My všichni školou povinní). A tady předvádí herecký koncert v naprosto odlišných polohách. Zkrátka vynikající záležitost, byť občas lehounce nepřehledná a s nepříliš charismatickým Hanákem. Doufám jen, že moje vnímání filmu neovlivnily ty 4 skleničky whiskey. :-) ()
Filmu nemožno uprieť zdarilú atmosféru a povedzmeže formu historického temna. Chvíľu ale trvá, kým sa k slovu prihlási aj príbeh, dovtedy je to iba zdĺhavá nuda, hoc nie zle natočená a nie zle obsadená. ()
Dobré ale jednou a dost... ()
Velmi dobrý film, herecké výkony kvalitní, celkové zpracování také, dokonce i režie. Takže 3,5*. ()
Flanker.27 a crocuta to řekli za mě, jsem rád, že je mám v oblíbených. Blanka Bohdanová si zahrála tak, jak Blanka umí, tedy skvěle. Kameraman Brabec, to musí být borec. I zvuky seděly se záběry. Film je zpracováním Jiráska a velice ponurým zpracováním. Stejně jako mí oblíbení se ptám: Co se stalo s Tebou Troško? Vždyť jsi uměl a teď jen píčoviny, kameňáky a žvanění o žrádle v TV? Smutný konec umělce. A málem bych zapomněl na hudbu. Harry Macourek. Musel to být skvělý tým. ()
Děj příběhu se odehrává v českých zemích v době, kdy začínající osvícenství a jeho myšlenky jen pomalu a ztěžka nachází cestu na odlehlejší venkovská panství i k jejich obyvatelstvu. Tam spíš ještě přežívá všudypřítomná dusivá atmosféra odeznívajícího baroka, rekatolizace a protireformace. Ztělesněním této staré epochy je pan abbé (vynikající Eduard Cupák), bývalý jezuita "koniášovského typu". Jeho protikladem je doktor Kamenický (P.Svoboda) - nový lékař, jehož příjezd na panství je jakousi předzvěstí nástupu nové, osvícenské éry (např. pomáhá luteránské rodině - děj je zasazen do doby v "předvečer" vydání císařských patentů o náboženské toleranci a zrušení nevolnictví). Hrabě (P.Pípal) se více než o své panství zajímá o mladou schovanku, komtesu Renátu (P.Havlíčková) a hlavně o hledání pokladu, ukrytého podle pověsti v rozvalinách hradu. Nejvýraznější postavou filmu je hraběnka Chamaré (naprosto brilantně a dokonale ztvárněná Blankou Bohdanovou), jejíž nešťastný až tragický životní osud od dětství zdravotně postižené, teď již stárnoucí ženy, je příběhem propastné lidské samoty, zklamání a neporozumění. Film natočil podle historického románu Aloise Jiráska Poklad režisér Zdeněk Troška. V úvodní scéně filmu se mu podařilo sugestivně vystihnout Jiráskův pohled na baroko jako na dobu temna. ()
V žádném případě se nedá mluvit o něčem, co by souviselo s historickým filmem. Je to taková horrorová pohádka, možná spíš balada. Herecké výkony než filmové jsou spíše divadelní a to mě na českém filmu irituje nejvíc. Vypadá to potom, že herci přehrávají (já to slovo strašně nemám rád a použil jsem jej poprvé) - hlavně tedy Blanka Bohdanová. Eduard Cupák naopak svou roli hraje dost přesvědčivě. Nechce se mi mluvit o tehdejší církvi a jaké zlo páchala i díky svým fanatickým ovečkám. Líbilo se mi ale, že zde byl vyjádřen žal ze zesnulé císařovny Marie Terezie, na kterou (a na všechny Habsburky) házel komunistický režim tolik špíny. Co se týče filmu, velice se mi nelíbila hudba a hlavně ta, kterou tvůrci použili v lese a ve skalách. Prostě naši točí tyto žánrové filmy s tím, že diváka jímá úzkostný pocit, jen když zajede kamera trochu hlouběji do lesa. Ano, chápu, že ani doba tam ve vsi nebyla příliš světlá. Nechápu ale, proč čeští režiséři skoro všichni do jednoho jakoby přes kopírák přimíchají do takových filmů tak hnusnou atmosféru. A někdo tomu říká umění jinak pojaté. ()
Nemám rád takovou tu podivnou kameru z 80. let s přeexponovanými okny, nemám rád Blanku Bohdanovou, ale přesto jsem se na to dokázal dívat. A to hlavně kvůli Eduardu Cupákovi a té "sympatické" paní mamince. Atmosféra podle mě moc dobře navozená není, ty pseudoumělecké záběry jsou nefunkční a vedlejší herci marní. Mnohem větší funkčností disponuje scénář, takže ve výsledku zajímavý zážitek, ale znovu se na to dívat rozhodně nechci... ()
Až vám bude Zdeněk zase někdy tvrdit, že kdysi dělal umění, ale diváci to neocenili, přestaňte ho poslouchat. Kamera Jaroslava Brabce je opravdu výjimečná a hudba od Harryho Macourka sedí, ale že jde spíš o televizní inscenaci s řídkým dějem, nic moc výkony tehdy neznámých herců a sakrašpatný střihem nic nezakryje. Zdeňku dobré to nebylo nikdy, škoda, že se na lepší zítřky fakt neblýská... 30% ()
Tohle je Blancin film... je tady opravdu skvela. :-) K filmu - obrovsky nastup, tempo (a nadseni) postupne upada... Ale urcite by mel byt viden. Zvlastni pocin v nasi ceskoslovenske socialisticke kinematografii. ()
Reklama