Réžia:
Ladislav BromScenár:
Karel SteklýKamera:
Jan StallichHudba:
Josef DobešHrajú:
Theodor Pištěk, Antonie Nedošinská, Fanda Mrázek, Jan Šebor, Jiří Vondrovič, Vilém Šťovík, Josef Hampacher, Raoul Schránil, Josef Zeman, Karel Fořt (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Fotbalové mužstvo tvoří jedenáct hráčů. A majitel autodílny Kryštof Klapzuba má přesně tolik sportovně nadaných synů. Není divu, že ho jednou bývalý internacionál Hájek přemluví, aby ze svých synů postavil fotbalové mužstvo. Nadšení synové pilně trénují a po několika drobných zádrhelech se začínají dostavovat první výsledky v podobě vyhraných zápasů. Kromě sportovních výsledků dostaví se ovšem také láska, když dva ze synů, Pepík s Jardou, při zkušební jízdě opraveného auta bankéře Šlejhara pomohou Evě Bínové, dceři předsedy S. K. Meteor, a její kamarádce Heleně, které nabouraly auto cestou na chatu. Pepík se totiž při opravování jejich auta do Evy zakouká. Situaci však poněkud zkomplikuje omyl dívek, které se domnívají, že Pepík je synem bankéře Šlejhara. Když se totiž Helenin přítel rozhodne této známosti využít, Helena usoudí dodatečně podle čísla auta, že Pepík je synem bankéře. Helenin kamarád chce tuto známost využít a za skutečným bankéřovým synem zajde, ten však pochopitelně popře, že by Evu znal. To dívku natolik rozlobí, že známost ukončí. Čas však mnohé vyřeší. Klapzubáci odjedou na úspěšné turné plné vítězných utkání doma i v zahraničí, a když se vrátí, nabídne stavitel Bína Pepíkovi profesionální smlouvu. Eva pochopí svůj omyl a s Pepíkem se udobří. A protože se Klapzubova jedenáctka stává novým národním mužstvem, zdá se, že lásku i fotbal čeká mnoho dobrého. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (72)
Film si vzal z knih jen titul a jinak si vytvořil vlstní příběh.***""S vámi nehrajeme, protože my jsme amatéři, hrajeme fotbal pro radost, a vy profesionálové, a hrajete pro peníze!", takhle a ostře k tomu, odsoudí profesionalismus klučina jménem party fotbalistů,. když si s nimi chtěli Klabzubáci čutnout. A tahle věta je i v knize, ale v knize to vede k dalekosáhlým úvahám o lásce k fotbalu, zda je možná i za peníze či jen bez nich, a ve filmu se jen Klabzubáci zarazí, jdou do sebe, a mažou do další scény...***Dojemné scény v knize se ve filmu vůbec neobjevují, blbých, těch je tam dost...***(18.10.2010) ()
Takový film se po tolika letech těžko hodnotí. Ve své době ovšem, byl báječnou komedii pro chlapy, protože na fotbal se chodilo za sportem a nikoliv (jako dnes) vyvolávat rvačky a nepokoje. Jako nejlepší postavu vidím pana Theodora Pištěka jako tátu Klapzubu. Ostatně on byl vždycky jednička i v jiných filmech kde byl obsazován. Pro dnešní dobu je tento film pouze nostalgie zašlých časů. ()
Beru film jako samostatný, protože knižní předlohu jsem nečetl. Faktem je, že dokládá velkou popularitu fotbalu již ve 30. letech. Pro našince je to snímek zajímavý z mnoha pohledů. Například jsem netušil, že už tehdy mohli mít a měli fotbalisté profesionální smlouvy. Dost mě překvapila i zmínka o angažování Jihoameričanů v českém klubu. Samotné sestřihy ze zápasů jsou opravdu komické a velmi špatně postříhané i jako jeden zápas samotný. Na druhé straně, který Československý snímek vás vezme letem světem až do USA, byť přes nějaké archivní záběry. Možná, že film Klapzubova XI. neměl moc společného s knihou. Kdo ví, co sám Eduard Bass na dílo říkal. Ovšem je dobře obsazen a najdeme v něm prvky, které překvapivě skončily se socialismem. A zrovna u 30. let je to zajímavé, jelikož to byla léta v Československu stále chudá, přesto zájem o fotbal rostl. Pokud se ovšem našli mecenáši, kteří ho zafinancovali. ()
Jako absolutní fanda fotbalu si těžko můžu nechat ujít Klapzubáky, jenže s tímhle jsem tvrdě narazil. Při proslovu starýho Klapzuby o hraní fotbalu pro radost a poctivému přístupu jsem si vybavil ty naše dnešní namyšlený přeplácený primadonky a-lá Baroš, Ujfaluši, atd. a říkal jsem si Klapzubu na Vás, vy chodící manekýni, ale on i starej Klapzuba by byl na ty naše současný nafoukance krátkej, je by musel trénovat leda tak Hitler, aby byli vůbec ochotní za národní reperezntaci alespoň běhat. Jenže film není o uvách, ale o ději a o emocích atady bohužel snímek zcela ztroskotává. Naprosto nepochopitelně je zde potlačen fotbalový prvek na úkor keců, love story a ničeho. Když si vzpomenu jak Bass ve své knížce líčil ty strhující fotbalové bitvy, které klapzubáci sváděli po celým světě a porovnám to s těma několikvteřinovýma záběrama na nejvyznamnější památky té, které země , který měli zřejmě dokreslit ony fotbalové bitvy klapzubáků po celým světě, doplněné o jeden záběr na fotbalový staidon, bylo mě špatně. Za to milostná část příběhu má ve filmu prostor tři prdele a staví tak do ofsajdu celou fotbalovou složku příběhu, no prostě trapas jak kráva. herecký výkon Theodora Pištěka a názory starýho Klapzuby na fotbal jako takový jsou nejsilnější stránkou filmu a to je po hříchu velmi málo. ()
Popravdě, film knize nesahá po kotníky...a možná ani tvůrci moc neměli v úmyslu. Přecejen to bylo natočeno v době, kdy se na tehdejším Československem stahovala mračna a byl zřejmě potřeba vytvořit snímek plný motivace a vlastenectví. O tom svědčí i závěrečná scéna, kdy mládež pochoduje s recitovanou písní, ve které se mimo jiné hlásá že budou držet stráž a bojovat proti nebezpečí. ()
Galéria (3)
Fotka © Reiter Film
![Klapzubova XI. - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/167/109/167109355_0df56e.jpg)
Zaujímavosti (6)
- Ve filmu jsou použity záběry z utkání mistrovství světa Československo-Brazílie v Bordeaux a dále pak zápasů: Československo-Bulharsko (1938), Wolverhamptn Wanders (Anglie)-Československo (kombinovaná Sparta a Slávie), Slávie-Janov (1938). (Karlos80)
-
Skladbu „Ukolébavka z Harlemu“ ve filmu zpívá Míla Spazierová-Hezká. Jde o nepůvodní píseň, kterou v roce 1937 složil František Svojík.
Píseň byla původně nahrána jak ve zpívané, tak i hrané verzi orchestrem Harryho Hardena. (Muffino)
- Theodor Pištěk hraje ve filmu Krištofa Klapzubu, ale autodílna se jmenuje " U Kryštofa". (Karlos80)
Reklama